# Úřední věstník L 275/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 275 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6525. října 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 275

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6525. října 2022

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2036 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2014/59/EU, pokud jde o obezřetnostní přístup ke globálním systémově významným institucím se strategií řešení krize ve více subjektech a metody nepřímého upisování nástrojů způsobilých pro splnění minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2037 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2019/833, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku | 11 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2038 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 95/93, pokud jde o dočasnou úlevu od pravidel využívání letištních časů na letištích Unie z důvodu epidemiologické situace nebo vojenské agrese (
  1
  ) | 14 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2039 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) 2021/1060, pokud jde o dodatečnou flexibilitu pro řešení důsledků vojenské agrese Ruské federace FAST (flexibilní pomoc územím) – CARE | 23 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2040 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (ES) č. 805/2004, pokud jde o použití regulativního postupu s kontrolou za účelem jeho přizpůsobení článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (
  1
  ) | 30 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2041 ze dne 19. října 2022 o přiměřených minimálních mzdách v Evropské unii | 33 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2036 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2014/59/EU, pokud jde o obezřetnostní přístup ke globálním systémově významným institucím se strategií řešení krize ve více subjektech a metody nepřímého upisování nástrojů způsobilých pro splnění minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2037 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2019/833, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku

11

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2038 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 95/93, pokud jde o dočasnou úlevu od pravidel využívání letištních časů na letištích Unie z důvodu epidemiologické situace nebo vojenské agrese (
  1
  )

1

14

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2039 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) 2021/1060, pokud jde o dodatečnou flexibilitu pro řešení důsledků vojenské agrese Ruské federace FAST (flexibilní pomoc územím) – CARE

23

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2040 ze dne 19. října 2022, kterým se mění nařízení (ES) č. 805/2004, pokud jde o použití regulativního postupu s kontrolou za účelem jeho přizpůsobení článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (
  1
  )

1

30

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2041 ze dne 19. října 2022 o přiměřených minimálních mzdách v Evropské unii

33

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) 2022/2042 ze dne 24. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1284/2009 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření vůči Guinejské republice | 48 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) 2022/2043 ze dne 24. října 2022, kterým se provádí nařízení (EU) 2015/1755 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi | 50 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2044 ze dne 18. října 2022, kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení (Roero (CHOP)) | 52 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2045 ze dne 18. října 2022, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Chianti Classico (CHOP)) | 53 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/2046 ze dne 24. října 2022, kterým se mění přílohy nařízení (EU) č. 1408/2013 za účelem jejich úpravy tak, aby odrážely ustanovení Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii a jejího Protokolu o Irsku/Severním Irsku | 55 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2047 ze dne 24. října 2022, kterým se opravuje prováděcí nařízení (EU) 2021/2325, pokud jde o uznávání některých kontrolních orgánů a kontrolních subjektů pro účely dovozu ekologických produktů do Unie | 57 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2048 ze dne 24. října 2022, kterým se schvaluje L-(+)-mléčná kyselina jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 6 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  ) | 60 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2049 ze dne 24. října 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2325, pokud jde o uznávání některých kontrolních orgánů a kontrolních subjektů pro účely dovozu ekologických produktů do Unie | 64 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/2050 ze dne 18. října 2022 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Rakouskou republikou | 70 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/2051 ze dne 24. října 2022, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi | 72 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/2052 ze dne 24. října 2022, kterým se mění rozhodnutí 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice | 74 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2053 ze dne 18. října 2022 týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy s názvem Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788
  (oznámeno pod číslem C(2022) 7418) | 75 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2054 ze dne 21. října 2022 o nevyřešených námitkách týkajících se podmínek pro udělení povolení biocidního přípravku Preventol A 12 TK 50 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 7408)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis OSN č. 147 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu mechanických spojovacích konstrukčních částí jízdních souprav zemědělských vozidel [2022/2055] | 80 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) 2022/2042 ze dne 24. října 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1284/2009 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření vůči Guinejské republice

48

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) 2022/2043 ze dne 24. října 2022, kterým se provádí nařízení (EU) 2015/1755 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi

50

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2044 ze dne 18. října 2022, kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení (Roero (CHOP))

52

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2045 ze dne 18. října 2022, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Chianti Classico (CHOP))

53

*

Nařízení Komise (EU) 2022/2046 ze dne 24. října 2022, kterým se mění přílohy nařízení (EU) č. 1408/2013 za účelem jejich úpravy tak, aby odrážely ustanovení Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii a jejího Protokolu o Irsku/Severním Irsku

55

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2047 ze dne 24. října 2022, kterým se opravuje prováděcí nařízení (EU) 2021/2325, pokud jde o uznávání některých kontrolních orgánů a kontrolních subjektů pro účely dovozu ekologických produktů do Unie

57

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2048 ze dne 24. října 2022, kterým se schvaluje L-(+)-mléčná kyselina jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 6 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  )

1

60

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2049 ze dne 24. října 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2325, pokud jde o uznávání některých kontrolních orgánů a kontrolních subjektů pro účely dovozu ekologických produktů do Unie

64

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/2050 ze dne 18. října 2022 o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Rakouskou republikou

70

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/2051 ze dne 24. října 2022, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi

72

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/2052 ze dne 24. října 2022, kterým se mění rozhodnutí 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice

74

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2053 ze dne 18. října 2022 týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy s názvem Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788
  (oznámeno pod číslem C(2022) 7418)

(oznámeno pod číslem C(2022) 7418)

75

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2054 ze dne 21. října 2022 o nevyřešených námitkách týkajících se podmínek pro udělení povolení biocidního přípravku Preventol A 12 TK 50 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 7408)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 7408)

1

77

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis OSN č. 147 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu mechanických spojovacích konstrukčních částí jízdních souprav zemědělských vozidel [2022/2055]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2036

ze dne 19. října 2022,

kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2014/59/EU, pokud jde o obezřetnostní přístup ke globálním systémově významným institucím se strategií řešení krize ve více subjektech a metody nepřímého upisování nástrojů způsobilých pro splnění minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/876 (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/877 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/879 (6), a pozměnily rámec Unie pro řešení krize pro úvěrové instituce a investiční podniky prostřednictvím změn nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (8) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (9). Tyto změny byly nezbytné k provedení mezinárodní specifikace celkové kapacity pro absorpci ztrát (TLAC), zveřejněné Radou pro finanční stabilitu dne 9. listopadu 2015, (dále jen „standard TLAC“) v Unii pro globální systémově významné banky, v unijním rámci označované jako globální systémově významné instituce (dále jen „G-SVI“), a k lepšímu uplatňování minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky (MREL) pro všechny banky. Revidovaný rámec Unie pro řešení krizí bank by měl lépe zajistit, aby k absorpci ztrát a rekapitalizaci bank docházelo prostřednictvím soukromých prostředků, jakmile se tyto banky stanou finančně neživotaschopnými a následně se ocitnou v procesu řešení krize. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/876 (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/877 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/879 (6), a pozměnily rámec Unie pro řešení krize pro úvěrové instituce a investiční podniky prostřednictvím změn nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (8) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (9). Tyto změny byly nezbytné k provedení mezinárodní specifikace celkové kapacity pro absorpci ztrát (TLAC), zveřejněné Radou pro finanční stabilitu dne 9. listopadu 2015, (dále jen „standard TLAC“) v Unii pro globální systémově významné banky, v unijním rámci označované jako globální systémově významné instituce (dále jen „G-SVI“), a k lepšímu uplatňování minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky (MREL) pro všechny banky. Revidovaný rámec Unie pro řešení krizí bank by měl lépe zajistit, aby k absorpci ztrát a rekapitalizaci bank docházelo prostřednictvím soukromých prostředků, jakmile se tyto banky stanou finančně neživotaschopnými a následně se ocitnou v procesu řešení krize.

| (2) | Článek 12a nařízení (EU) č. 575/2013 stanoví, že G-SVI se strategií řešení krize, v jejímž rámci by mohlo dojít k řešení krize více než jednoho subjektu skupiny (dále jen „strategie řešení krize ve více subjektech“), vypočítají svůj na riziku založený požadavek na kapitál a způsobilé závazky za teoretického předpokladu, že řešení krize bude probíhat pouze u jednoho subjektu skupiny, přičemž ztráty a potřeby rekapitalizace všech dceřiných podniků této skupiny budou převedeny na subjekt řešící krizi (dále jen „strategie řešení krize v jednom subjektu“). Podobný požadavek je stanoven v čl. 45d odst. 4 směrnice 2014/59/EU ohledně dodatečného požadavku na kapitál a způsobilé závazky, který mohou uložit orgány příslušné k řešení krize podle odstavce 3 uvedeného článku. V souladu se standardem TLAC by se při těchto výpočtech měly zohlednit všechny subjekty ze třetích zemí, které jsou součástí G-SVI a které by byly subjekty řešícími krizi, pokud by byly usazeny v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Článek 12a nařízení (EU) č. 575/2013 stanoví, že G-SVI se strategií řešení krize, v jejímž rámci by mohlo dojít k řešení krize více než jednoho subjektu skupiny (dále jen „strategie řešení krize ve více subjektech“), vypočítají svůj na riziku založený požadavek na kapitál a způsobilé závazky za teoretického předpokladu, že řešení krize bude probíhat pouze u jednoho subjektu skupiny, přičemž ztráty a potřeby rekapitalizace všech dceřiných podniků této skupiny budou převedeny na subjekt řešící krizi (dále jen „strategie řešení krize v jednom subjektu“). Podobný požadavek je stanoven v čl. 45d odst. 4 směrnice 2014/59/EU ohledně dodatečného požadavku na kapitál a způsobilé závazky, který mohou uložit orgány příslušné k řešení krize podle odstavce 3 uvedeného článku. V souladu se standardem TLAC by se při těchto výpočtech měly zohlednit všechny subjekty ze třetích zemí, které jsou součástí G-SVI a které by byly subjekty řešícími krizi, pokud by byly usazeny v Unii.

| (3) | Podle čl. 45h odst. 2 třetího pododstavce směrnice 2014/59/EU a standardu TLAC nesmí být součet skutečných požadavků na kapitál a způsobilé závazky G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech nižší než teoretický požadavek této skupiny na základě strategie řešení krize v jednom subjektu. V zájmu sladění ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013 s ustanoveními směrnice 2014/59/EU a zajištění toho, aby orgány příslušné k řešení krize vždy jednaly v souladu s uvedenou směrnicí a zohledňovaly jak požadavky na kapitál a způsobilé závazky stanovené v nařízení (EU) č. 575/2013, tak veškeré dodatečné požadavky na kapitál a způsobilé závazky stanovené v souladu s článkem 45d směrnice 2014/59/EU, by článek 12a nařízení (EU) č. 575/2013 měl být změněn a čl. 92a odst. 3 uvedeného nařízení by měl být zrušen. To by orgánům příslušným k řešení krize nemělo bránit v tom, aby dospěly k závěru, že jakákoli úprava za účelem minimalizace nebo odstranění rozdílu mezi součtem skutečných požadavků na kapitál a způsobilé závazky G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech a teoretickým požadavkem této skupiny na základě strategie řešení v jednom subjektu, kdy je tento součet vyšší než teoretický požadavek, by byla nevhodná nebo v rozporu se strategií řešení krize G-SVI. V zájmu zajištění souladu mezi článkem 12a nařízení (EU) č. 575/2013 a čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU by se při výpočtu uvedeném v čl. 45h odst. 2 uvedené směrnice měly zohlednit také všechny subjekty ze třetích zemí, které jsou součástí G-SVI a které by byly subjekty řešícími krizi, pokud by byly usazeny v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 45h odst. 2 třetího pododstavce směrnice 2014/59/EU a standardu TLAC nesmí být součet skutečných požadavků na kapitál a způsobilé závazky G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech nižší než teoretický požadavek této skupiny na základě strategie řešení krize v jednom subjektu. V zájmu sladění ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013 s ustanoveními směrnice 2014/59/EU a zajištění toho, aby orgány příslušné k řešení krize vždy jednaly v souladu s uvedenou směrnicí a zohledňovaly jak požadavky na kapitál a způsobilé závazky stanovené v nařízení (EU) č. 575/2013, tak veškeré dodatečné požadavky na kapitál a způsobilé závazky stanovené v souladu s článkem 45d směrnice 2014/59/EU, by článek 12a nařízení (EU) č. 575/2013 měl být změněn a čl. 92a odst. 3 uvedeného nařízení by měl být zrušen. To by orgánům příslušným k řešení krize nemělo bránit v tom, aby dospěly k závěru, že jakákoli úprava za účelem minimalizace nebo odstranění rozdílu mezi součtem skutečných požadavků na kapitál a způsobilé závazky G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech a teoretickým požadavkem této skupiny na základě strategie řešení v jednom subjektu, kdy je tento součet vyšší než teoretický požadavek, by byla nevhodná nebo v rozporu se strategií řešení krize G-SVI. V zájmu zajištění souladu mezi článkem 12a nařízení (EU) č. 575/2013 a čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU by se při výpočtu uvedeném v čl. 45h odst. 2 uvedené směrnice měly zohlednit také všechny subjekty ze třetích zemí, které jsou součástí G-SVI a které by byly subjekty řešícími krizi, pokud by byly usazeny v Unii.

| (4) | Článek 92b nařízení (EU) č. 575/2013 stanoví, že požadavek na kapitál a způsobilé závazky pro významné dceřiné podniky G-SVI mimo EU, které nejsou subjekty řešícími krizi, lze mimo jiné splnit pomocí nástrojů způsobilých závazků. Kritéria pro nástroje způsobilých závazků stanovená v čl. 72b odst. 2 písm. c), k), l) a m) nařízení (EU) č. 575/2013 však předpokládají, že vydávající subjekt je subjektem řešícím krizi. Mělo by být zajištěno, aby tyto významné dceřiné podniky mohly vydávat dluhové nástroje, které splňují všechna kritéria způsobilosti, jak bylo původně zamýšleno. |
| --- | --- |

(4)

Článek 92b nařízení (EU) č. 575/2013 stanoví, že požadavek na kapitál a způsobilé závazky pro významné dceřiné podniky G-SVI mimo EU, které nejsou subjekty řešícími krizi, lze mimo jiné splnit pomocí nástrojů způsobilých závazků. Kritéria pro nástroje způsobilých závazků stanovená v čl. 72b odst. 2 písm. c), k), l) a m) nařízení (EU) č. 575/2013 však předpokládají, že vydávající subjekt je subjektem řešícím krizi. Mělo by být zajištěno, aby tyto významné dceřiné podniky mohly vydávat dluhové nástroje, které splňují všechna kritéria způsobilosti, jak bylo původně zamýšleno.

| (5) | Podle čl. 72e odst. 4 prvního pododstavce nařízení (EU) č. 575/2013 mohou orgány příslušné k řešení krize povolit G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech odpočet určitých investic do kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků jejích dceřiných podniků, které nepatří do stejné skupiny řešící krizi, a to odečtením nižší, upravené částky stanovené orgánem příslušným k řešení krize. Ustanovení čl. 72e odst. 4 druhého pododstavce uvedeného nařízení vyžaduje, aby v takových případech byl rozdíl mezi upravenou částkou a původní částkou odečten od kapacity dotčených dceřiných podniků pro absorpci ztrát a rekapitalizaci. V souladu se standardem TLAC by tento přístup měl zohlednit na riziku založené i na riziku nezaložené požadavky na kapitál a způsobilé závazky dotčeného dceřiného podniku. Kromě toho by tento přístup měl být použitelný na všechny dceřiné podniky z třetích zemí, které jsou součástí dané G-SVI, pokud tyto dceřiné podniky podléhají režimu řešení krizí, který je podle relevantního orgánu příslušného k řešení krize v Unii právně vymahatelný a uplatňují se při něm mezinárodně dohodnuté standardy, konkrétně „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ (Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce) Rady pro finanční stabilitu zveřejněné v říjnu 2011 a standard TLAC. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 72e odst. 4 prvního pododstavce nařízení (EU) č. 575/2013 mohou orgány příslušné k řešení krize povolit G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech odpočet určitých investic do kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků jejích dceřiných podniků, které nepatří do stejné skupiny řešící krizi, a to odečtením nižší, upravené částky stanovené orgánem příslušným k řešení krize. Ustanovení čl. 72e odst. 4 druhého pododstavce uvedeného nařízení vyžaduje, aby v takových případech byl rozdíl mezi upravenou částkou a původní částkou odečten od kapacity dotčených dceřiných podniků pro absorpci ztrát a rekapitalizaci. V souladu se standardem TLAC by tento přístup měl zohlednit na riziku založené i na riziku nezaložené požadavky na kapitál a způsobilé závazky dotčeného dceřiného podniku. Kromě toho by tento přístup měl být použitelný na všechny dceřiné podniky z třetích zemí, které jsou součástí dané G-SVI, pokud tyto dceřiné podniky podléhají režimu řešení krizí, který je podle relevantního orgánu příslušného k řešení krize v Unii právně vymahatelný a uplatňují se při něm mezinárodně dohodnuté standardy, konkrétně „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ (Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce) Rady pro finanční stabilitu zveřejněné v říjnu 2011 a standard TLAC.

| (6) | Směrnice (EU) 2019/879 pozměnila směrnici 2014/59/EU a zavedla zvláštní pravidla pro nepřímé upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, tedy kapitálu a závazků splňujících podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 směrnice 2014/59/EU, v rámci skupin řešících krizi. S cílem uvést tato pravidla do praxe a zajistit, aby se nepřímé upisování provádělo z obezřetnostního hlediska správným způsobem, byl Evropský orgán pro dohled (Evropský orgán pro bankovnictví) (EBA), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (10), podle čl. 45f odst. 6 směrnice 2014/59/EU pověřen vypracováním návrhů regulačních technických norem pro upřesnění metod pro takové nepřímé upisování způsobilých zdrojů. Jak však zdůraznil EBA ve svém dopise Komisi ze dne 25. ledna 2021, mezi požadavky na přenesení pravomoci stanovenými ve směrnici 2014/59/EU a stávajícími obezřetnostními pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 575/2013 existovalo několik nesrovnalostí, které neumožnily uplatnění obezřetnostního přístupu nezbytného k tomu, aby byl mandát splněn tak, jak bylo původně zamýšleno. Přesněji řečeno, EBA konstatoval, že nařízení (EU) č. 575/2013 neumožňuje odpočet zdrojů způsobilých pro interní MREL a následně použití vhodné rizikové váhy ve všech případech, které jsou relevantní pro mandát podle směrnice 2014/59/EU. Podobné problémy byly zjištěny v oblasti požadavku na pákový poměr, který je stanoven nařízením (EU) č. 575/2013. S ohledem na tato právní omezení by metody vypracované EBA měly být začleněny přímo do nařízení (EU) č. 575/2013. V důsledku toho by pak měl být čl. 45f odst. 6 směrnice 2014/59/EU zrušen. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice (EU) 2019/879 pozměnila směrnici 2014/59/EU a zavedla zvláštní pravidla pro nepřímé upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, tedy kapitálu a závazků splňujících podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 směrnice 2014/59/EU, v rámci skupin řešících krizi. S cílem uvést tato pravidla do praxe a zajistit, aby se nepřímé upisování provádělo z obezřetnostního hlediska správným způsobem, byl Evropský orgán pro dohled (Evropský orgán pro bankovnictví) (EBA), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (10), podle čl. 45f odst. 6 směrnice 2014/59/EU pověřen vypracováním návrhů regulačních technických norem pro upřesnění metod pro takové nepřímé upisování způsobilých zdrojů. Jak však zdůraznil EBA ve svém dopise Komisi ze dne 25. ledna 2021, mezi požadavky na přenesení pravomoci stanovenými ve směrnici 2014/59/EU a stávajícími obezřetnostními pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 575/2013 existovalo několik nesrovnalostí, které neumožnily uplatnění obezřetnostního přístupu nezbytného k tomu, aby byl mandát splněn tak, jak bylo původně zamýšleno. Přesněji řečeno, EBA konstatoval, že nařízení (EU) č. 575/2013 neumožňuje odpočet zdrojů způsobilých pro interní MREL a následně použití vhodné rizikové váhy ve všech případech, které jsou relevantní pro mandát podle směrnice 2014/59/EU. Podobné problémy byly zjištěny v oblasti požadavku na pákový poměr, který je stanoven nařízením (EU) č. 575/2013. S ohledem na tato právní omezení by metody vypracované EBA měly být začleněny přímo do nařízení (EU) č. 575/2013. V důsledku toho by pak měl být čl. 45f odst. 6 směrnice 2014/59/EU zrušen.

| (7) | V souvislosti s nepřímým upisováním zdrojů způsobilých pro interní MREL ze strany subjektů řešících krizi podle revidovaného rámce Unie pro řešení krize bank by zprostředkující subjekty měly mít povinnost odečíst plnou výši kapitálové investice do zdrojů způsobilých pro interní MREL vydaných subjekty, které samy nejsou subjekty řešícími krizi a které patří do téže skupiny řešící krizi. Tím se zajistí řádné fungování interních mechanismů pro absorpci ztrát a rekapitalizaci v rámci skupiny a zamezí se dvojímu započtení zdrojů způsobilých pro interní MREL těchto subjektů pro účely splnění vlastního interního MREL zprostředkujícího subjektu. Bez těchto odpočtů by mohlo být ohroženo řádné provádění zvolené strategie řešení krize, neboť zprostředkující subjekt by mohl využít nejen svou vlastní kapacitu pro absorpci ztrát a rekapitalizaci, ale také kapacitu dalších subjektů, které samy nejsou subjekty řešícími krizi a které patří do téže skupiny řešící krizi, předtím, než zprostředkující subjekt nebo uvedené další subjekty přestanou být životaschopnými. Aby se zajistilo, že je povinnost odpočtu sladěna s rozsahem subjektů, které může subjekt řešící krizi využít k nepřímému upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, a aby se zabránilo regulatorní arbitráži, měly by zprostředkující subjekty odečíst své kapitálové investice do zdrojů způsobilých pro interní MREL, které vydaly všechny subjekty patřící do téže skupiny řešící krizi a které mohou být použity ke splnění interního MREL, a nikoli pouze kapitálové investice do zdrojů vydaných jejich dceřinými podniky. Stejné povinnosti by se v příslušných případech měly uplatnit v případě nepřímého vydání zdrojů způsobilých pro splnění požadavku na kapitál a způsobilé závazky u významných dceřiných podniků G-SVI mimo EU, stanoveného v článku 92b nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(7)

V souvislosti s nepřímým upisováním zdrojů způsobilých pro interní MREL ze strany subjektů řešících krizi podle revidovaného rámce Unie pro řešení krize bank by zprostředkující subjekty měly mít povinnost odečíst plnou výši kapitálové investice do zdrojů způsobilých pro interní MREL vydaných subjekty, které samy nejsou subjekty řešícími krizi a které patří do téže skupiny řešící krizi. Tím se zajistí řádné fungování interních mechanismů pro absorpci ztrát a rekapitalizaci v rámci skupiny a zamezí se dvojímu započtení zdrojů způsobilých pro interní MREL těchto subjektů pro účely splnění vlastního interního MREL zprostředkujícího subjektu. Bez těchto odpočtů by mohlo být ohroženo řádné provádění zvolené strategie řešení krize, neboť zprostředkující subjekt by mohl využít nejen svou vlastní kapacitu pro absorpci ztrát a rekapitalizaci, ale také kapacitu dalších subjektů, které samy nejsou subjekty řešícími krizi a které patří do téže skupiny řešící krizi, předtím, než zprostředkující subjekt nebo uvedené další subjekty přestanou být životaschopnými. Aby se zajistilo, že je povinnost odpočtu sladěna s rozsahem subjektů, které může subjekt řešící krizi využít k nepřímému upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, a aby se zabránilo regulatorní arbitráži, měly by zprostředkující subjekty odečíst své kapitálové investice do zdrojů způsobilých pro interní MREL, které vydaly všechny subjekty patřící do téže skupiny řešící krizi a které mohou být použity ke splnění interního MREL, a nikoli pouze kapitálové investice do zdrojů vydaných jejich dceřinými podniky. Stejné povinnosti by se v příslušných případech měly uplatnit v případě nepřímého vydání zdrojů způsobilých pro splnění požadavku na kapitál a způsobilé závazky u významných dceřiných podniků G-SVI mimo EU, stanoveného v článku 92b nařízení (EU) č. 575/2013.

| (8) | Aby se zajistilo, že režim odpočtů zůstane přiměřený, měly by mít zprostředkující subjekty možnost zvolit si kombinaci nástrojů sestávající z kapitálu či způsobilých závazků, pomocí nichž financují nabytí zdrojů způsobilých pro interní MREL. To by jim umožnilo zcela se vyhnout odpočtům souvisejícím s kapitálem, pokud vydaly dostatečné způsobilé závazky. Odpočty by se měly proto nejprve uplatnit na položky způsobilých závazků zprostředkujících subjektů. Pokud je zprostředkující subjekt povinen dodržovat interní MREL podle směrnice 2014/59/EU na individuálním základě, měly by se odpočty uplatnit na způsobilé závazky, které splňují podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 uvedené směrnice. V případě, že částka, která má být odečtena, překračuje výši položek způsobilých závazků zprostředkujících subjektů, měla by být zbývající částka odečtena od jejich položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a tier 2, a to počínaje položkami kapitálu tier 2 v souladu s čl. 66 písm. e) nařízení (EU) č. 575/2013. V takovém případě je nezbytné, aby se odpočty odpovídající zbývající částce uplatnily také při výpočtu kapitálu pro účely požadavků stanovených v nařízení (EU) č. 575/2013 a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11). V opačném případě může dojít k nadhodnocení solventnostních poměrů zprostředkujících subjektů, které k financování nabytí zdrojů způsobilých pro interní MREL vydaly namísto způsobilých závazků kapitál. Díky tomu, že zacházení s kapitálovými investicemi do zdrojů způsobilých pro interní MREL zůstane sladěno pro účely obezřetnostního dohledu i pro účely řešení krizí, zamezí se navíc nepřiměřenému nárůstu složitosti, neboť instituce budou moci pro účely obezřetnostního dohledu i pro účely řešení krizí nadále vypočítávat, oznamovat a zveřejňovat jednu sadu celkového objemu rizikové expozice a celkové míry expozic. Ustanovení čl. 49 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Aby se zajistilo, že režim odpočtů zůstane přiměřený, měly by mít zprostředkující subjekty možnost zvolit si kombinaci nástrojů sestávající z kapitálu či způsobilých závazků, pomocí nichž financují nabytí zdrojů způsobilých pro interní MREL. To by jim umožnilo zcela se vyhnout odpočtům souvisejícím s kapitálem, pokud vydaly dostatečné způsobilé závazky. Odpočty by se měly proto nejprve uplatnit na položky způsobilých závazků zprostředkujících subjektů. Pokud je zprostředkující subjekt povinen dodržovat interní MREL podle směrnice 2014/59/EU na individuálním základě, měly by se odpočty uplatnit na způsobilé závazky, které splňují podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 uvedené směrnice. V případě, že částka, která má být odečtena, překračuje výši položek způsobilých závazků zprostředkujících subjektů, měla by být zbývající částka odečtena od jejich položek kmenového kapitálu tier 1, vedlejšího kapitálu tier 1 a tier 2, a to počínaje položkami kapitálu tier 2 v souladu s čl. 66 písm. e) nařízení (EU) č. 575/2013. V takovém případě je nezbytné, aby se odpočty odpovídající zbývající částce uplatnily také při výpočtu kapitálu pro účely požadavků stanovených v nařízení (EU) č. 575/2013 a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11). V opačném případě může dojít k nadhodnocení solventnostních poměrů zprostředkujících subjektů, které k financování nabytí zdrojů způsobilých pro interní MREL vydaly namísto způsobilých závazků kapitál. Díky tomu, že zacházení s kapitálovými investicemi do zdrojů způsobilých pro interní MREL zůstane sladěno pro účely obezřetnostního dohledu i pro účely řešení krizí, zamezí se navíc nepřiměřenému nárůstu složitosti, neboť instituce budou moci pro účely obezřetnostního dohledu i pro účely řešení krizí nadále vypočítávat, oznamovat a zveřejňovat jednu sadu celkového objemu rizikové expozice a celkové míry expozic. Ustanovení čl. 49 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | V zájmu dalšího posílení přiměřenosti režimu odpočtů by se tento režim neměl používat ve výjimečných případech, kdy se podle čl. 45f odst. 1 třetího pododstavce a odst. 4 směrnice 2014/59/EU interní MREL uplatňuje pouze na konsolidovaném základě, pokud jde o kapitálové investice do zdrojů způsobilých pro interní MREL vydaných subjekty zahrnutými do působnosti konsolidace. Stejná výjimka by se měla uplatnit, pokud je požadavek na kapitál a způsobilé závazky pro významné dceřiné podniky G-SVI mimo EU, stanovený v článku 92b nařízení (EU) č. 575/2013, splněn podle čl. 11 odst. 3a uvedeného nařízení na konsolidovaném základě. |
| --- | --- |

(9)

V zájmu dalšího posílení přiměřenosti režimu odpočtů by se tento režim neměl používat ve výjimečných případech, kdy se podle čl. 45f odst. 1 třetího pododstavce a odst. 4 směrnice 2014/59/EU interní MREL uplatňuje pouze na konsolidovaném základě, pokud jde o kapitálové investice do zdrojů způsobilých pro interní MREL vydaných subjekty zahrnutými do působnosti konsolidace. Stejná výjimka by se měla uplatnit, pokud je požadavek na kapitál a způsobilé závazky pro významné dceřiné podniky G-SVI mimo EU, stanovený v článku 92b nařízení (EU) č. 575/2013, splněn podle čl. 11 odst. 3a uvedeného nařízení na konsolidovaném základě.

| (10) | Nepřímé upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL by mělo zajistit, aby v případě, že dceřiný podnik dosáhne okamžiku neživotaschopnosti, byly ztráty skutečně přeneseny na subjekt řešící krizi a dotčený dceřiný podnik byl tímto subjektem rekapitalizován. Tyto ztráty by proto neměly být absorbovány zprostředkujícím subjektem, který by se měl stát pouhým prostředkem, jehož prostřednictvím se tyto ztráty přenášejí na subjekt řešící krizi. V důsledku toho a s cílem zajistit, aby byl výsledek nepřímého upisování rovnocenný výsledku plného přímého upsání, jak je stanoveno v mandátu uvedeném v čl. 45f odst. 6 směrnice 2014/59/EU, by pro účely výpočtu celkového objemu rizikové expozice zprostředkujícího subjektu neměly být u expozic odečtených v rámci nového režimu odpočtů, který má být zaveden v článku 72e nařízení (EU) č. 575/2013, uplatněny rizikové váhy. Ve stejném duchu by tyto expozice měly být vyloučeny z výpočtu celkové míry expozic zprostředkujícího subjektu. Zacházení spočívající v neuplatnění rizikových vah a vyloučení těchto expozic z celkové míry expozic by mělo být striktně omezeno na expozice, které jsou odečteny v souladu s novým režimem odpočtů, který má být zaveden v článku 72e uvedeného nařízení, v zájmu uvedení přístupu nepřímého úpisu zdrojů způsobilých pro interní MREL do praxe. |
| --- | --- |

(10)

Nepřímé upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL by mělo zajistit, aby v případě, že dceřiný podnik dosáhne okamžiku neživotaschopnosti, byly ztráty skutečně přeneseny na subjekt řešící krizi a dotčený dceřiný podnik byl tímto subjektem rekapitalizován. Tyto ztráty by proto neměly být absorbovány zprostředkujícím subjektem, který by se měl stát pouhým prostředkem, jehož prostřednictvím se tyto ztráty přenášejí na subjekt řešící krizi. V důsledku toho a s cílem zajistit, aby byl výsledek nepřímého upisování rovnocenný výsledku plného přímého upsání, jak je stanoveno v mandátu uvedeném v čl. 45f odst. 6 směrnice 2014/59/EU, by pro účely výpočtu celkového objemu rizikové expozice zprostředkujícího subjektu neměly být u expozic odečtených v rámci nového režimu odpočtů, který má být zaveden v článku 72e nařízení (EU) č. 575/2013, uplatněny rizikové váhy. Ve stejném duchu by tyto expozice měly být vyloučeny z výpočtu celkové míry expozic zprostředkujícího subjektu. Zacházení spočívající v neuplatnění rizikových vah a vyloučení těchto expozic z celkové míry expozic by mělo být striktně omezeno na expozice, které jsou odečteny v souladu s novým režimem odpočtů, který má být zaveden v článku 72e uvedeného nařízení, v zájmu uvedení přístupu nepřímého úpisu zdrojů způsobilých pro interní MREL do praxe.

| (11) | Šablony pro zveřejňování harmonizovaných informací o MREL a o požadavku na kapitál a způsobilé závazky týkajícím se významných dceřiných podniků G-SVI mimo EU, které jsou stanoveny v prováděcím nařízení Komise (EU) 2021/763 (12), by měly být změněny tak, aby odrážely nový režim odpočtů pro zdroje způsobilé pro interní MREL. Šablony pro zveřejňování informací by měly být rovněž změněny tak, aby zahrnovaly celkový objem rizikové expozice a celkovou míru expozic, jež by zprostředkující subjekty měly, pokud by expozice odečtené podle tohoto nového režimu odpočtů nevyloučily. |
| --- | --- |

(11)

Šablony pro zveřejňování harmonizovaných informací o MREL a o požadavku na kapitál a způsobilé závazky týkajícím se významných dceřiných podniků G-SVI mimo EU, které jsou stanoveny v prováděcím nařízení Komise (EU) 2021/763 (12), by měly být změněny tak, aby odrážely nový režim odpočtů pro zdroje způsobilé pro interní MREL. Šablony pro zveřejňování informací by měly být rovněž změněny tak, aby zahrnovaly celkový objem rizikové expozice a celkovou míru expozic, jež by zprostředkující subjekty měly, pokud by expozice odečtené podle tohoto nového režimu odpočtů nevyloučily.

| (12) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž úplné harmonizace obezřetnostního přístupu ke kapitálovým investicím zprostředkujících subjektů do zdrojů subjektů v téže skupině řešící krizi způsobilých pro interní MREL a cílené revize požadavků na kapitál a způsobilé závazky pro G-SVI a pro významné dceřiné podniky G-SVI mimo EU, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu opatření, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž úplné harmonizace obezřetnostního přístupu ke kapitálovým investicím zprostředkujících subjektů do zdrojů subjektů v téže skupině řešící krizi způsobilých pro interní MREL a cílené revize požadavků na kapitál a způsobilé závazky pro G-SVI a pro významné dceřiné podniky G-SVI mimo EU, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu opatření, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (13) | Za účelem řádného posouzení možných nezamýšlených důsledků nepřímého upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, včetně nového režimu odpočtů, a za účelem zajištění přiměřeného zacházení a rovných podmínek ve vztahu k různým typům struktur bankovních skupin, zejména institucím, které mají mezi holdingovou společností a jejími dceřinými společnostmi nějakou provozní společnost, a pro subjekty, jejichž plán řešení krize stanoví, že mají být v případě selhání likvidovány v běžném úpadkovém řízení, by Komise měla co nejdříve přezkoumat uplatňování nepřímého upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL jednotlivými typy struktur bankovních skupin. Komise by měla řádně posoudit možná strukturální řešení veškerých zjištěných problémů, jako je rozšíření možnosti subjektů, které samy nejsou subjekty řešícími krizi, plnit své MREL na konsolidovaném základě. V doprovodném legislativním návrhu, který může Komise přijmout, by mělo být řádně zváženo datum použitelnosti speciálního přístupu k nepřímému upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, aby mohl být zaveden ještě před nabytím použitelnosti čl. 72e odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. Takový legislativní návrh by měl být pokud možno zvláštním návrhem. |
| --- | --- |

(13)

Za účelem řádného posouzení možných nezamýšlených důsledků nepřímého upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, včetně nového režimu odpočtů, a za účelem zajištění přiměřeného zacházení a rovných podmínek ve vztahu k různým typům struktur bankovních skupin, zejména institucím, které mají mezi holdingovou společností a jejími dceřinými společnostmi nějakou provozní společnost, a pro subjekty, jejichž plán řešení krize stanoví, že mají být v případě selhání likvidovány v běžném úpadkovém řízení, by Komise měla co nejdříve přezkoumat uplatňování nepřímého upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL jednotlivými typy struktur bankovních skupin. Komise by měla řádně posoudit možná strukturální řešení veškerých zjištěných problémů, jako je rozšíření možnosti subjektů, které samy nejsou subjekty řešícími krizi, plnit své MREL na konsolidovaném základě. V doprovodném legislativním návrhu, který může Komise přijmout, by mělo být řádně zváženo datum použitelnosti speciálního přístupu k nepřímému upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, aby mohl být zaveden ještě před nabytím použitelnosti čl. 72e odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. Takový legislativní návrh by měl být pokud možno zvláštním návrhem.

| (14) | Aby se zajistilo, že instituce budou mít dostatek času na zavedení speciálního přístupu k nepřímému upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, včetně nového režimu odpočtů, a že trhy budou moci v případě potřeby absorbovat další emise zdrojů způsobilých pro interní MREL, měla by ustanovení, v nichž je stanoven tento přístup, nabýt v souladu se lhůtou pro splnění MREL použitelnosti dnem 1. ledna 2024. |
| --- | --- |

(14)

Aby se zajistilo, že instituce budou mít dostatek času na zavedení speciálního přístupu k nepřímému upisování zdrojů způsobilých pro interní MREL, včetně nového režimu odpočtů, a že trhy budou moci v případě potřeby absorbovat další emise zdrojů způsobilých pro interní MREL, měla by ustanovení, v nichž je stanoven tento přístup, nabýt v souladu se lhůtou pro splnění MREL použitelnosti dnem 1. ledna 2024.

| (15) | Nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2014/59/EU by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny, |
| --- | --- |

(15)

Nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2014/59/EU by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) č. 575/2013

Nařízení (EU) č. 575/2013 se mění takto:

| 1) | v čl. 4 odst. 1 se vkládá nový bod, který zní:






  „130a) | „příslušným orgánem třetí země“ orgán třetí země ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 90 směrnice 2014/59/EU;“; |
| --- | --- | --- |

1)

v čl. 4 odst. 1 se vkládá nový bod, který zní:

„130a)

„příslušným orgánem třetí země“ orgán třetí země ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 90 směrnice 2014/59/EU;“;

| 2) | článek 12a se nahrazuje tímto:

  „Článek 12a


  Konsolidovaný výpočet pro G-SVI s více subjekty řešícími krizi


  Pokud nejméně dva subjekty G-SVI, které jsou součástí téže G-SVI, jsou subjekty řešícími krizi nebo subjekty ze třetích zemí, které by byly subjekty řešícími krizi, kdyby byly usazeny v Unii, vypočítá mateřská instituce v EU dané G-SVI objem kapitálu a způsobilých závazků podle čl. 92a odst. 1 písm. a):






  a) | pro každý subjekt řešící krizi nebo subjekt ze třetí země, který by byl subjektem řešícím krizi, kdyby byl usazen v Unii; |
| --- | --- | --- |

2)

článek 12a se nahrazuje tímto:

„Článek 12a

Konsolidovaný výpočet pro G-SVI s více subjekty řešícími krizi

Pokud nejméně dva subjekty G-SVI, které jsou součástí téže G-SVI, jsou subjekty řešícími krizi nebo subjekty ze třetích zemí, které by byly subjekty řešícími krizi, kdyby byly usazeny v Unii, vypočítá mateřská instituce v EU dané G-SVI objem kapitálu a způsobilých závazků podle čl. 92a odst. 1 písm. a):

a)

pro každý subjekt řešící krizi nebo subjekt ze třetí země, který by byl subjektem řešícím krizi, kdyby byl usazen v Unii;

| b) | pro mateřskou instituci v EU, jako by byla jediným subjektem řešícím krizi v rámci této G-SVI. |
| --- | --- |

b)

pro mateřskou instituci v EU, jako by byla jediným subjektem řešícím krizi v rámci této G-SVI.

Výpočet uvedený v prvním pododstavci písm. b) se provádí na základě konsolidované situace mateřské instituce v EU.

Orgány příslušné k řešení krize postupují v souladu s čl. 45d odst. 4 a čl. 45h odst. 2 směrnice 2014/59/EU.“;

| 3) | v čl. 49 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Tento odstavec se nepoužije na odpočty stanovené v čl. 72e odst. 5.“; |
| --- | --- |

3)

v čl. 49 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Tento odstavec se nepoužije na odpočty stanovené v čl. 72e odst. 5.“;

| 4) | v čl. 72b odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Pro účely článku 92b se odkazy na subjekt řešící krizi v prvním pododstavci písm. c), k), l) a m) tohoto odstavce rovněž považují za odkazy na instituci, která je významným dceřiným podnikem G-SVI mimo EU.“; |
| --- | --- |

4)

v čl. 72b odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro účely článku 92b se odkazy na subjekt řešící krizi v prvním pododstavci písm. c), k), l) a m) tohoto odstavce rovněž považují za odkazy na instituci, která je významným dceřiným podnikem G-SVI mimo EU.“;

| 5) | článek 72e se mění takto:






  a) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Pokud mateřská instituce v EU nebo mateřská instituce v členském státě, na niž se vztahuje článek 92a, má přímé, nepřímé nebo syntetické kapitálové investice do kapitálových nástrojů nebo nástrojů způsobilých závazků jednoho nebo více dceřiných podniků, které nepatří do stejné skupiny řešící krizi jako daná mateřská instituce, může orgán příslušný k řešení krize této mateřské instituce po náležitém přihlédnutí ke stanovisku orgánů příslušných k řešení krize nebo příslušných orgánů třetí země kteréhokoli dotčeného dceřiného podniku povolit mateřské instituci odečíst tyto kapitálové investice odečtením nižší částky, kterou určí orgán příslušný k řešení krize této mateřské instituce. Tato upravená částka se však musí rovnat minimálně částce m, která se vypočte takto: | mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}} |
| --- | --- | --- | --- |

5)

článek 72e se mění takto:

a)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Pokud mateřská instituce v EU nebo mateřská instituce v členském státě, na niž se vztahuje článek 92a, má přímé, nepřímé nebo syntetické kapitálové investice do kapitálových nástrojů nebo nástrojů způsobilých závazků jednoho nebo více dceřiných podniků, které nepatří do stejné skupiny řešící krizi jako daná mateřská instituce, může orgán příslušný k řešení krize této mateřské instituce po náležitém přihlédnutí ke stanovisku orgánů příslušných k řešení krize nebo příslušných orgánů třetí země kteréhokoli dotčeného dceřiného podniku povolit mateřské instituci odečíst tyto kapitálové investice odečtením nižší částky, kterou určí orgán příslušný k řešení krize této mateřské instituce. Tato upravená částka se však musí rovnat minimálně částce m, která se vypočte takto:

mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}}

kde:

| i | = | index označující dceřiný podnik; |
| --- | --- | --- |
| OPi | = | objem kapitálových nástrojů vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí; |
| LPi | = | objem nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí; |
| β | = | procentní podíl kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřským podnikem, který se vypočte takto: |
| Oi | = | objem kapitálu dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem; |
| Li | = | objem způsobilých závazků dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem; |
| ri | = | poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení a čl. 45c odst. 3 prvním pododstavcem písm. a) směrnice 2014/59/EU, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí rovnocenný požadavek v rámci řešení krize, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál nebo způsobilé závazky podle tohoto nařízení; |
| aRWAi | = | celkový objem rizikové expozice subjektu G-SVI i vypočtený podle čl. 92 odst. 3 s přihlédnutím k úpravám stanoveným v článku 12a, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí vypočtený v souladu s platnými místními předpisy; |
| wi | = | poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. b) tohoto nařízení a čl. 45c odst. 3 prvním pododstavcem písm. b) směrnice 2014/59/EU, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí rovnocenný požadavek v rámci řešení krize, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál nebo způsobilé závazky podle tohoto nařízení; |
| aLREi | = | celková míra expozice subjektu G-SVI i vypočtená v souladu s čl. 429 odst. 4, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí vypočtená v souladu s použitelnými místními předpisy. |

i

=

index označující dceřiný podnik;

OPi

=

objem kapitálových nástrojů vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí;

LPi

=

objem nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřskou institucí;

β

=

procentní podíl kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků vydaných dceřiným podnikem i a držených mateřským podnikem, který se vypočte takto:

Formula

Oi

=

objem kapitálu dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem;

Li

=

objem způsobilých závazků dceřiného podniku i, bez zohlednění odpočtu vypočteného v souladu s tímto odstavcem;

ri

=

poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. a) tohoto nařízení a čl. 45c odst. 3 prvním pododstavcem písm. a) směrnice 2014/59/EU, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí rovnocenný požadavek v rámci řešení krize, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál nebo způsobilé závazky podle tohoto nařízení;

aRWAi

=

celkový objem rizikové expozice subjektu G-SVI i vypočtený podle čl. 92 odst. 3 s přihlédnutím k úpravám stanoveným v článku 12a, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí vypočtený v souladu s platnými místními předpisy;

wi

=

poměr platný pro dceřiný podnik i na úrovni jeho skupiny řešící krizi v souladu s čl. 92a odst. 1 písm. b) tohoto nařízení a čl. 45c odst. 3 prvním pododstavcem písm. b) směrnice 2014/59/EU, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí rovnocenný požadavek v rámci řešení krize, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál nebo způsobilé závazky podle tohoto nařízení;

aLREi

=

celková míra expozice subjektu G-SVI i vypočtená v souladu s čl. 429 odst. 4, nebo v případě dceřiných podniků ze třetích zemí vypočtená v souladu s použitelnými místními předpisy.

Pokud je mateřské instituci v souladu s prvním pododstavcem povoleno odečíst upravenou částku, dceřiný podnik odečte rozdíl mezi objemem kapitálových investic do kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků podle prvního pododstavce a touto upravenou částkou.“,

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „5.   Instituce a subjekty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. b), c) a d) směrnice 2014/59/EU odečtou od položek způsobilých závazků své kapitálové investice do kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:






  a) | kapitálové nástroje a nástroje způsobilých závazků jsou drženy institucí nebo subjektem, které samy nejsou subjektem řešícím krizi, ale jsou dceřiným podnikem subjektu řešícího krizi nebo subjektu ze třetí země, který by byl subjektem řešícím krizi, kdyby byl usazen v Unii; |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„5.   Instituce a subjekty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. b), c) a d) směrnice 2014/59/EU odečtou od položek způsobilých závazků své kapitálové investice do kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

a)

kapitálové nástroje a nástroje způsobilých závazků jsou drženy institucí nebo subjektem, které samy nejsou subjektem řešícím krizi, ale jsou dceřiným podnikem subjektu řešícího krizi nebo subjektu ze třetí země, který by byl subjektem řešícím krizi, kdyby byl usazen v Unii;

| b) | instituce nebo subjekt uvedené v písmenu a) mají povinnost plnit požadavky stanovené v článku 92b tohoto nařízení nebo v článku 45f směrnice 2014/59/EU; |
| --- | --- |

b)

instituce nebo subjekt uvedené v písmenu a) mají povinnost plnit požadavky stanovené v článku 92b tohoto nařízení nebo v článku 45f směrnice 2014/59/EU;

| c) | kapitálové nástroje a nástroje způsobilých závazků držené institucí nebo subjektem uvedeným v písmenu a) byly vydány institucí nebo subjektem uvedeným v čl. 92b odst. 1 tohoto nařízení nebo v čl. 45f odst. 1 směrnice 2014/59/EU, které samy nejsou subjektem řešícím krizi a patří do stejné skupiny řešící krizi jako instituce nebo subjekt uvedené v písmenu a). |
| --- | --- |

c)

kapitálové nástroje a nástroje způsobilých závazků držené institucí nebo subjektem uvedeným v písmenu a) byly vydány institucí nebo subjektem uvedeným v čl. 92b odst. 1 tohoto nařízení nebo v čl. 45f odst. 1 směrnice 2014/59/EU, které samy nejsou subjektem řešícím krizi a patří do stejné skupiny řešící krizi jako instituce nebo subjekt uvedené v písmenu a).

Odchylně od prvního pododstavce se kapitálové investice do kapitálových nástrojů a nástrojů způsobilých závazků neodečítají, pokud mají instituce nebo subjekt uvedené v prvním pododstavci písm. a) povinnost plnit požadavek uvedený v prvním pododstavci písm. b) na konsolidovaném základě a instituce nebo subjekt uvedené v prvním pododstavci písm. c) jsou v souladu s částí první hlavou II kapitolou 2 zahrnuty do konsolidace instituce nebo subjektu uvedených v prvním pododstavci písm. a).

Pro účely tohoto odstavce se položkami způsobilých závazků rozumí kterákoli z těchto položek:

| a) | položky způsobilých závazků zohledněné pro účely splnění požadavku stanoveného v článku 92b; |
| --- | --- |

a)

položky způsobilých závazků zohledněné pro účely splnění požadavku stanoveného v článku 92b;

| b) | závazky, které splňují podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 písm. a) směrnice 2014/59/EU. |
| --- | --- |

b)

závazky, které splňují podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 písm. a) směrnice 2014/59/EU.

Pro účely tohoto odstavce se kapitálovými nástroji a nástroji způsobilých závazků rozumí kterákoli z těchto položek:

| a) | kapitálové nástroje a nástroje způsobilých závazků, které splňují podmínky stanovené v čl. 92b odst. 2 a 3; |
| --- | --- |

a)

kapitálové nástroje a nástroje způsobilých závazků, které splňují podmínky stanovené v čl. 92b odst. 2 a 3;

| b) | kapitál a závazky, které splňují podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 směrnice 2014/59/EU.“; |
| --- | --- |

b)

kapitál a závazky, které splňují podmínky stanovené v čl. 45f odst. 2 směrnice 2014/59/EU.“;

| 6) | v článku 92a se zrušuje odstavec 3; |
| --- | --- |

6)

v článku 92a se zrušuje odstavec 3;

| 7) | v článku 113 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Pro výpočet objemů rizikově vážených expozic se na všechny expozice použijí rizikové váhy v souladu s ustanoveními oddílu 2, pokud nejsou tyto expozice odečteny od kapitálu nebo se na ně nevztahuje zacházení stanovené v čl. 72e odst. 5 prvním pododstavci. Použití rizikových vah vychází z kategorie expozice, do níž je expozice zařazena, a v míře, která je stanovena v oddíle 2, z její úvěrové kvality. Úvěrovou kvalitu lze vymezit odkazem na úvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami nebo úvěrová hodnocení vypracovaná exportními úvěrovými agenturami podle oddílu 3.“; |
| --- | --- |

7)

v článku 113 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Pro výpočet objemů rizikově vážených expozic se na všechny expozice použijí rizikové váhy v souladu s ustanoveními oddílu 2, pokud nejsou tyto expozice odečteny od kapitálu nebo se na ně nevztahuje zacházení stanovené v čl. 72e odst. 5 prvním pododstavci. Použití rizikových vah vychází z kategorie expozice, do níž je expozice zařazena, a v míře, která je stanovena v oddíle 2, z její úvěrové kvality. Úvěrovou kvalitu lze vymezit odkazem na úvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami nebo úvěrová hodnocení vypracovaná exportními úvěrovými agenturami podle oddílu 3.“;

| 8) | v článku 151 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko u expozic, které náleží do jedné z kategorií expozic uvedených v čl. 147 odst. 2 písm. a) až e) a písm. g), se vypočítají v souladu s pododdílem 2, pokud nejsou tyto expozice odečteny od kapitálu nebo se na ně nevztahuje zacházení stanovené v čl. 72e odst. 5 prvním pododstavci.“; |
| --- | --- |

8)

v článku 151 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko u expozic, které náleží do jedné z kategorií expozic uvedených v čl. 147 odst. 2 písm. a) až e) a písm. g), se vypočítají v souladu s pododdílem 2, pokud nejsou tyto expozice odečteny od kapitálu nebo se na ně nevztahuje zacházení stanovené v čl. 72e odst. 5 prvním pododstavci.“;

| 9) | v čl. 429a odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „q) | expozice, na které se vztahuje zacházení stanovené v čl. 72e odst. 5 prvním pododstavci.“; |
| --- | --- | --- |

9)

v čl. 429a odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„q)

expozice, na které se vztahuje zacházení stanovené v čl. 72e odst. 5 prvním pododstavci.“;

| 10) | v části desáté hlavě I kapitole 1 oddílu 3 se vkládá nový pododdíl, který zní:

  „Oddíl 3a
  Odpočty od položek způsobilých závazků

  Článek 477a
  Odpočty od položek způsobilých závazků

  1.   Odchylně od čl. 72e odst. 4 může orgán příslušný k řešení krize mateřské instituce do 31. prosince 2024 po náležitém přihlédnutí ke stanovisku orgánů příslušných k řešení krize nebo příslušných orgánů třetí země kteréhokoli dotčeného dceřiného podniku povolit, aby byla upravená částka mi vypočtena za použití této definice ri, a wi:







  ri | = | celkový kapitálový požadavek založený na riziku, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál podle tohoto nařízení; |
| --- | --- | --- | --- |
| wi | = | celkový kapitálový požadavek na kapitál tier 1 nezaložený na riziku, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál tier 1 podle tohoto nařízení. |

10)

v části desáté hlavě I kapitole 1 oddílu 3 se vkládá nový pododdíl, který zní:

„Oddíl 3a

Odpočty od položek způsobilých závazků

Článek 477a

Odpočty od položek způsobilých závazků

1.   Odchylně od čl. 72e odst. 4 může orgán příslušný k řešení krize mateřské instituce do 31. prosince 2024 po náležitém přihlédnutí ke stanovisku orgánů příslušných k řešení krize nebo příslušných orgánů třetí země kteréhokoli dotčeného dceřiného podniku povolit, aby byla upravená částka mi vypočtena za použití této definice ri, a wi:

ri

=

celkový kapitálový požadavek založený na riziku, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál podle tohoto nařízení;

wi

=

celkový kapitálový požadavek na kapitál tier 1 nezaložený na riziku, který platí pro dceřiný podnik i ve třetí zemi, v níž má sídlo, pokud je tento požadavek splněn pomocí nástrojů, které by byly považovány za kapitál tier 1 podle tohoto nařízení.

2.   Orgán příslušný k řešení krize může udělit povolení uvedené v odstavci 1 v případě, že je dceřiný podnik usazen ve třetí zemi, která dosud nemá zaveden použitelný místní režim řešení krize, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:

| a) | neexistuje žádná aktuální ani předpokládaná podstatná věcná nebo právní překážka, která by bránila okamžitému převodu aktiv z dceřiného podniku na mateřskou instituci, |
| --- | --- |

a)

neexistuje žádná aktuální ani předpokládaná podstatná věcná nebo právní překážka, která by bránila okamžitému převodu aktiv z dceřiného podniku na mateřskou instituci,

| b) | příslušný orgán třetí země dceřiného podniku poskytl orgánu příslušnému k řešení krize mateřské instituce stanovisko, že aktiva rovnající se částce, kterou má dceřiný podnik v souladu s čl. 72e odst. 4 druhým pododstavcem odečíst, by bylo možné převést z dceřiného podniku na mateřskou instituci.“. |
| --- | --- |

b)

příslušný orgán třetí země dceřiného podniku poskytl orgánu příslušnému k řešení krize mateřské instituce stanovisko, že aktiva rovnající se částce, kterou má dceřiný podnik v souladu s čl. 72e odst. 4 druhým pododstavcem odečíst, by bylo možné převést z dceřiného podniku na mateřskou instituci.“.

Článek 2

Změny směrnice 2014/59/EU

Směrnice 2014/59/EU se mění takto:

| 1) | v článku 45d se odstavec 4 nahrazuje tímto:

  „4.   Pokud nejméně dva subjekty G-SVI, které jsou součástí téže G-SVI, jsou subjekty řešícími krizi nebo subjekty ze třetích zemí, které by byly subjekty řešícími krizi, kdyby byly usazeny v Unii, vypočítají relevantní orgány příslušné k řešení krize pro účely čl. 45h odst. 2 částku uvedenou v odstavci 3 tohoto článku:






  a) | pro každý subjekt řešící krizi nebo subjekt ze třetí země, který by byl subjektem řešícím krizi, kdyby byl usazen v Unii; |
| --- | --- | --- |

1)

v článku 45d se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Pokud nejméně dva subjekty G-SVI, které jsou součástí téže G-SVI, jsou subjekty řešícími krizi nebo subjekty ze třetích zemí, které by byly subjekty řešícími krizi, kdyby byly usazeny v Unii, vypočítají relevantní orgány příslušné k řešení krize pro účely čl. 45h odst. 2 částku uvedenou v odstavci 3 tohoto článku:

a)

pro každý subjekt řešící krizi nebo subjekt ze třetí země, který by byl subjektem řešícím krizi, kdyby byl usazen v Unii;

| b) | pro mateřský podnik v Unii, jako by byl jediným subjektem řešícím krizi v rámci této G-SVI.“; |
| --- | --- |

b)

pro mateřský podnik v Unii, jako by byl jediným subjektem řešícím krizi v rámci této G-SVI.“;

| 2) | v článku 45f se zrušuje odstavec 6; |
| --- | --- |

2)

v článku 45f se zrušuje odstavec 6;

| 3) | v článku 45h se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Pokud nejméně dva subjekty G-SVI, které jsou součástí téže G-SVI, jsou subjekty řešícími krizi nebo subjekty ze třetích zemí, které by byly subjekty řešícími krizi, kdyby byly usazeny v Unii, pak orgány příslušné k řešení krize uvedené v odstavci 1 projednají a ve vhodných případech, je-li takový postup v souladu se strategií řešení krize G-SVI, sjednají uplatnění článku 72e nařízení (EU) č. 575/2013 a případnou úpravu za účelem minimalizace nebo eliminace rozdílu mezi součtem částek uvedených v čl. 45d odst. 4 písm. a) této směrnice a čl. 12a písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013 za jednotlivé subjekty řešící krizi nebo subjekty ze třetích zemí a součtem částek uvedených v čl. 45d odst. 4 písm. b) této směrnice a čl. 12a písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013.
  Tato úprava může být uplatněna za těchto podmínek:






  a) | úprava může být uplatněna ve vztahu k rozdílům ve výpočtu celkového objemu rizikové expozice mezi příslušnými členskými státy nebo třetími zeměmi tím způsobem, že se upraví úroveň požadavku; |
| --- | --- | --- |

3)

v článku 45h se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pokud nejméně dva subjekty G-SVI, které jsou součástí téže G-SVI, jsou subjekty řešícími krizi nebo subjekty ze třetích zemí, které by byly subjekty řešícími krizi, kdyby byly usazeny v Unii, pak orgány příslušné k řešení krize uvedené v odstavci 1 projednají a ve vhodných případech, je-li takový postup v souladu se strategií řešení krize G-SVI, sjednají uplatnění článku 72e nařízení (EU) č. 575/2013 a případnou úpravu za účelem minimalizace nebo eliminace rozdílu mezi součtem částek uvedených v čl. 45d odst. 4 písm. a) této směrnice a čl. 12a písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013 za jednotlivé subjekty řešící krizi nebo subjekty ze třetích zemí a součtem částek uvedených v čl. 45d odst. 4 písm. b) této směrnice a čl. 12a písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013.

Tato úprava může být uplatněna za těchto podmínek:

a)

úprava může být uplatněna ve vztahu k rozdílům ve výpočtu celkového objemu rizikové expozice mezi příslušnými členskými státy nebo třetími zeměmi tím způsobem, že se upraví úroveň požadavku;

| b) | úprava se neuplatní za účelem eliminace rozdílů vyplývajících z expozic mezi skupinami řešícími krizi. |
| --- | --- |

b)

úprava se neuplatní za účelem eliminace rozdílů vyplývajících z expozic mezi skupinami řešícími krizi.

Součet částek uvedených v čl. 45d odst. 4 písm. a) této směrnice a čl. 12a písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013 za jednotlivé subjekty řešící krizi nebo subjekty ze třetích zemí, které by byly subjekty řešícími krizi, kdyby byly usazeny v Unii, nesmí být nižší než součet částek uvedených v čl. 45d odst. 4 písm. b) této směrnice a čl. 12a písm. b) nařízení (EU) č. 575/2013.“;

| 4) | v článku 129 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „Do 31. prosince 2022 Komise přezkoumá dopad nepřímého upisování nástrojů způsobilých pro splnění minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky na rovné podmínky mezi různými typy struktur bankovních skupin, včetně případů, kdy mají skupiny mezi holdingovou společností určenou jako subjekt řešící krizi a jejími dceřinými podniky určitou provozní společnost. Posoudí zejména:






  a) | možnost povolit subjektům, které samy nejsou subjekty řešícími krizi, aby minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky splnily na konsolidovaném základě; |
| --- | --- | --- |

4)

v článku 129 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„Do 31. prosince 2022 Komise přezkoumá dopad nepřímého upisování nástrojů způsobilých pro splnění minimálního požadavku na kapitál a způsobilé závazky na rovné podmínky mezi různými typy struktur bankovních skupin, včetně případů, kdy mají skupiny mezi holdingovou společností určenou jako subjekt řešící krizi a jejími dceřinými podniky určitou provozní společnost. Posoudí zejména:

a)

možnost povolit subjektům, které samy nejsou subjekty řešícími krizi, aby minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky splnily na konsolidovaném základě;

| b) | zacházení se subjekty, jejichž plán řešení krize stanoví, že mají být likvidovány v běžném úpadkovém řízení, podle pravidel upravujících minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky; |
| --- | --- |

b)

zacházení se subjekty, jejichž plán řešení krize stanoví, že mají být likvidovány v běžném úpadkovém řízení, podle pravidel upravujících minimální požadavek na kapitál a způsobilé závazky;

| c) | vhodnost omezení výše odpočtů požadovaných podle čl. 72e odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

vhodnost omezení výše odpočtů požadovaných podle čl. 72e odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013.

Komise o tom podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Ke zprávě se případně připojí legislativní návrh zohledňující datum použitelnosti čl. 72e odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013.“

Článek 3

Provedení ve vnitrostátním právu

1.   Členské státy do 15. listopadu 2023 uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 2 body 1 a 3. Znění těchto předpisů neprodleně sdělí Komisi.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na toto nařízení nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti čl. 2 bodů 1 a 3 tohoto nařízení.

Článek 4

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 14. listopadu 2022.

Ustanovení čl. 1 bodu 3, bodu 5 písm. b) a bodů 7, 8 a 9 se však použijí od 1. ledna 2024.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 19. listopadu 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  
  Úř. věst. C 122, 17.3.2022, s. 33.

1

(2)  
  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 111.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 4. října 2022.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/876 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013, pokud jde o pákový poměr, ukazatel čistého stabilního financování, požadavky na kapitál a způsobilé závazky, úvěrové riziko protistrany, tržní riziko, expozice vůči ústředním protistranám, expozice vůči subjektům kolektivního investování, velké expozice, požadavky na podávání zpráv a zpřístupňování informací, a nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 150, 7.6.2019, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/877 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014, pokud jde o schopnost absorbovat ztráty a schopnost rekapitalizace úvěrových institucí a investičních podniků (Úř. věst. L 150, 7.6.2019, s. 226).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/879 ze dne 20. května 2019, kterou se mění směrnice 2014/59/EU, pokud jde o schopnost úvěrových institucí a investičních podniků absorbovat ztráty a schopnost rekapitalizace, a směrnice 98/26/ES (Úř. věst. L 150, 7.6.2019, s. 296).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/763 ze dne 23. dubna 2021, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU s ohledem na podávání zpráv pro účely dohledu a zveřejňování minimálních požadavků na kapitál a způsobilé závazky (Úř. věst. L 168, 12.5.2021, s. 1).

12

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/11

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2037

ze dne 19. října 2022,

kterým se mění nařízení (EU) 2019/833, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 (3) bylo přijato, aby byla v právu Unie provedena nejaktuálnější pravidla pro ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO). Uvedené nařízení bylo následně změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1231 (4) s cílem provést v právu Unie opatření NAFO přijatá na výročních zasedáních v letech 2019 a 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 (3) bylo přijato, aby byla v právu Unie provedena nejaktuálnější pravidla pro ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO). Uvedené nařízení bylo následně změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1231 (4) s cílem provést v právu Unie opatření NAFO přijatá na výročních zasedáních v letech 2019 a 2020.

| (2) | NAFO následně na svém 43. výročním zasedání v září 2021 přijala řadu právně závazných rozhodnutí pro zachování rybolovných zdrojů, které spadají do její oblasti působnosti, pokud jde o uchovávání úlovků na základě kvóty pro „ostatní“, přístavní inspekci vykládek tresky obecné v divizi 3M a platýse černého a posílení ustanovení týkajících se sledování, porušování předpisů a prosazování (dále jen „rozhodnutí NAFO“). |
| --- | --- |

(2)

NAFO následně na svém 43. výročním zasedání v září 2021 přijala řadu právně závazných rozhodnutí pro zachování rybolovných zdrojů, které spadají do její oblasti působnosti, pokud jde o uchovávání úlovků na základě kvóty pro „ostatní“, přístavní inspekci vykládek tresky obecné v divizi 3M a platýse černého a posílení ustanovení týkajících se sledování, porušování předpisů a prosazování (dále jen „rozhodnutí NAFO“).

| (3) | Rozhodnutí NAFO jsou určena smluvním stranám NAFO, nicméně obsahují rovněž povinnosti určené provozovatelům. Po vstupu v platnost dne 2. prosince 2021 jsou ochranná a donucovací opatření NAFO závazná pro všechny smluvní strany NAFO. Proto mají být začleněna do práva Unie v rozsahu, v němž je právo Unie dosud neobsahuje. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí NAFO jsou určena smluvním stranám NAFO, nicméně obsahují rovněž povinnosti určené provozovatelům. Po vstupu v platnost dne 2. prosince 2021 jsou ochranná a donucovací opatření NAFO závazná pro všechny smluvní strany NAFO. Proto mají být začleněna do práva Unie v rozsahu, v němž je právo Unie dosud neobsahuje.

| (4) | Nařízení (EU) 2019/833 by proto mělo být upraveno tak, aby se tato nová ochranná a donucovací opatření vztahovala na rybářská plavidla Unie. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) 2019/833 by proto mělo být upraveno tak, aby se tato nová ochranná a donucovací opatření vztahovala na rybářská plavidla Unie.

| (5) | Některá ustanovení ochranných a donucovacích opatření budou pravděpodobně změněna na budoucích výročních zasedáních NAFO v důsledku zavedení nových technických opatření v souvislosti se změnou biomasy populací a přezkumem oblastních omezení pro rybolovné činnosti při dně. Za účelem rychlého začlenění těchto budoucích změn ochranných a donucovacích opatření do práva Unie před začátkem rybolovného období by proto měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o vykládku platýse černého a s ním související kontrolní opatření a kontrolní opatření týkající se tresky obecné v divizi 3M. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (5). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(5)

Některá ustanovení ochranných a donucovacích opatření budou pravděpodobně změněna na budoucích výročních zasedáních NAFO v důsledku zavedení nových technických opatření v souvislosti se změnou biomasy populací a přezkumem oblastních omezení pro rybolovné činnosti při dně. Za účelem rychlého začlenění těchto budoucích změn ochranných a donucovacích opatření do práva Unie před začátkem rybolovného období by proto měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o vykládku platýse černého a s ním související kontrolní opatření a kontrolní opatření týkající se tresky obecné v divizi 3M. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (5). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (6) | Nařízení (EU) 2019/833 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (EU) 2019/833 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) 2019/833

Nařízení (EU) 2019/833 se mění takto:

| 1) | V čl. 7 odst. 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | platí-li zákaz rybolovu (moratorium), nebo byla-li plně vyčerpána kvóta pro „ostatní“ přidělená pro tuto populaci: na 1 250 kg nebo 5 %, podle toho, která hodnota je vyšší, pro uvedené smluvní strany poté, co oznámily využití kvóty pro „ostatní“ v souladu s článkem 6;“. |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 7 odst. 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

platí-li zákaz rybolovu (moratorium), nebo byla-li plně vyčerpána kvóta pro „ostatní“ přidělená pro tuto populaci: na 1 250 kg nebo 5 %, podle toho, která hodnota je vyšší, pro uvedené smluvní strany poté, co oznámily využití kvóty pro „ostatní“ v souladu s článkem 6;“.

| 2) | V čl. 9a odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:






  „c) | každý členský stát ve svých přístavech zkontroluje alespoň 50 % vykládek nebo překládek úlovků tresky obecné z divize 3M a vypracuje zprávu o inspekci ve formátu, který stanoví příloha IV.C ochranných a donucovacích opatření podle bodu 9 přílohy tohoto nařízení, a do 12 pracovních dnů ode dne, kdy byla inspekce dokončena, ji zašle výkonnému tajemníkovi NAFO a v kopii Komisi a EFCA. Tato zpráva určí a podrobně popíše každé porušení tohoto nařízení zjištěné v průběhu inspekce v přístavu. Musí obsahovat veškeré dostupné relevantní informace týkající se porušení zjištěných na moři během probíhajícího výjezdu kontrolovaného rybářského plavidla.“ |
| --- | --- | --- |

2)

V čl. 9a odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„c)

každý členský stát ve svých přístavech zkontroluje alespoň 50 % vykládek nebo překládek úlovků tresky obecné z divize 3M a vypracuje zprávu o inspekci ve formátu, který stanoví příloha IV.C ochranných a donucovacích opatření podle bodu 9 přílohy tohoto nařízení, a do 12 pracovních dnů ode dne, kdy byla inspekce dokončena, ji zašle výkonnému tajemníkovi NAFO a v kopii Komisi a EFCA. Tato zpráva určí a podrobně popíše každé porušení tohoto nařízení zjištěné v průběhu inspekce v přístavu. Musí obsahovat veškeré dostupné relevantní informace týkající se porušení zjištěných na moři během probíhajícího výjezdu kontrolovaného rybářského plavidla.“

| 3) | V čl. 10 odst. 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:






  „e) | každý členský stát ve svých přístavech zkontroluje každou vykládku platýse černého, pokud množství tohoto druhu na palubě představuje buď více než 5 % celkových úlovků, nebo více než 2 500 kg, a vypracuje zprávu o inspekci ve formátu, který stanoví příloha IV.C ochranných a donucovacích opatření podle bodu 9 přílohy tohoto nařízení, a do 14 pracovních dnů ode dne, kdy byla inspekce dokončena, ji zašle výkonnému tajemníkovi NAFO a v kopii Komisi a EFCA. Tato zpráva určí a podrobně popíše každé porušení tohoto nařízení zjištěné v průběhu inspekce v přístavu. Musí obsahovat veškeré dostupné relevantní informace týkající se porušení zjištěných na moři během probíhajícího výjezdu kontrolovaného rybářského plavidla.“ |
| --- | --- | --- |

3)

V čl. 10 odst. 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:

„e)

každý členský stát ve svých přístavech zkontroluje každou vykládku platýse černého, pokud množství tohoto druhu na palubě představuje buď více než 5 % celkových úlovků, nebo více než 2 500 kg, a vypracuje zprávu o inspekci ve formátu, který stanoví příloha IV.C ochranných a donucovacích opatření podle bodu 9 přílohy tohoto nařízení, a do 14 pracovních dnů ode dne, kdy byla inspekce dokončena, ji zašle výkonnému tajemníkovi NAFO a v kopii Komisi a EFCA. Tato zpráva určí a podrobně popíše každé porušení tohoto nařízení zjištěné v průběhu inspekce v přístavu. Musí obsahovat veškeré dostupné relevantní informace týkající se porušení zjištěných na moři během probíhajícího výjezdu kontrolovaného rybářského plavidla.“

| 4) | V článku 29 se odstavec 1 nahrazuje tímto:






  „1. | Každý členský stát nejpozději 1. listopadu každého roku předloží EFCA (a Komisi v kopii) níže uvedené informace; EFCA zajistí, aby tyto informace byly zaslány výkonnému tajemníkovi NAFO:






  a) | kontaktní údaje příslušného orgánu, který slouží jako kontaktní místo pro účely okamžitého oznamování porušení právních předpisů v oblasti upravené předpisy, a veškeré následné změny těchto informací nejméně 15 dnů před vstupem těchto změn v platnost; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

V článku 29 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.

Každý členský stát nejpozději 1. listopadu každého roku předloží EFCA (a Komisi v kopii) níže uvedené informace; EFCA zajistí, aby tyto informace byly zaslány výkonnému tajemníkovi NAFO:

a)

kontaktní údaje příslušného orgánu, který slouží jako kontaktní místo pro účely okamžitého oznamování porušení právních předpisů v oblasti upravené předpisy, a veškeré následné změny těchto informací nejméně 15 dnů před vstupem těchto změn v platnost;

| b) | jména inspektorů a praktikantů a název, rádiovou volací značku a kontaktní informace pro komunikaci jednotlivých inspekčních platforem, které zařadil do tohoto programu. Členský stát oznámí změny těchto oznámených údajů nejméně 60 dnů předem, je-li to možné.“ |
| --- | --- |

b)

jména inspektorů a praktikantů a název, rádiovou volací značku a kontaktní informace pro komunikaci jednotlivých inspekčních platforem, které zařadil do tohoto programu. Členský stát oznámí změny těchto oznámených údajů nejméně 60 dnů předem, je-li to možné.“

| 5) | V čl. 35 odst. 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:






  „g) | provádění rybolovu s nepovolenou velikostí ok, roštem nebo roztečí mřížek či bez použití třídících roštů nebo mřížek v rozporu s článkem 13 nebo článkem 14;“. |
| --- | --- | --- |

5)

V čl. 35 odst. 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g)

provádění rybolovu s nepovolenou velikostí ok, roštem nebo roztečí mřížek či bez použití třídících roštů nebo mřížek v rozporu s článkem 13 nebo článkem 14;“.

| 6) | Článek 36 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | zajistí, aby sankce použitelné v případě porušení předpisů, a nakolik je to podle vnitrostátních právních předpisů možné, v případě opakovaných závažných porušení, zejména těch, která jsou uvedena v čl. 35 odst. 3 písm. c) bodech iii) a iv), byly dostatečně přísné, aby byly účinné při zajišťování dodržování právních předpisů, odrazovaly od dalšího nebo opakovaného porušování a připravovaly pachatele o výhody, které z porušení plynou.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Článek 36 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

zajistí, aby sankce použitelné v případě porušení předpisů, a nakolik je to podle vnitrostátních právních předpisů možné, v případě opakovaných závažných porušení, zejména těch, která jsou uvedena v čl. 35 odst. 3 písm. c) bodech iii) a iv), byly dostatečně přísné, aby byly účinné při zajišťování dodržování právních předpisů, odrazovaly od dalšího nebo opakovaného porušování a připravovaly pachatele o výhody, které z porušení plynou.“;

| b) | v odstavci 2 se doplňují nová písmena, která znějí:






  „e) | zvýšené nebo dodatečné požadavky na podávání zpráv, například zvýšenou četnost podávání zpráv nebo dodatečné údaje, které mají být oznamovány, a |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 2 se doplňují nová písmena, která znějí:

„e)

zvýšené nebo dodatečné požadavky na podávání zpráv, například zvýšenou četnost podávání zpráv nebo dodatečné údaje, které mají být oznamovány, a

| f) | zvýšené nebo dodatečné požadavky na sledování, například nasazení pozorovatele nebo inspektora na palubu nebo zavedení dálkového elektronického sledování prováděného v souladu s příslušnými technickými specifikacemi pro rybářská plavidla působící v oblasti upravené předpisy.“ |
| --- | --- |

f)

zvýšené nebo dodatečné požadavky na sledování, například nasazení pozorovatele nebo inspektora na palubu nebo zavedení dálkového elektronického sledování prováděného v souladu s příslušnými technickými specifikacemi pro rybářská plavidla působící v oblasti upravené předpisy.“

| 7) | V článku 40 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Členský stát zašle Komisi kontaktní údaje příslušného orgánu, který slouží jako kontaktní místo k přijímání žádostí v souladu s čl. 39 odst. 5 a k vydávání potvrzení podle čl. 39 odst. 6. Komise tyto údaje zašle výkonnému tajemníkovi NAFO.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 40 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Členský stát zašle Komisi kontaktní údaje příslušného orgánu, který slouží jako kontaktní místo k přijímání žádostí v souladu s čl. 39 odst. 5 a k vydávání potvrzení podle čl. 39 odst. 6. Komise tyto údaje zašle výkonnému tajemníkovi NAFO.“

| 8) | V článku 50 se odstavec 2 mění takto:






  a) | písmeno c) se nahrazuje tímto:






  „c) | postupů týkajících se plavidel s více než 50 tunami živé hmotnosti celkového úlovku na palubě, která vplouvají do oblasti upravené předpisy za účelem rybolovu platýse černého, pokud jde o obsah oznámení stanovených v čl. 10 odst. 2 písm. a) a b), o podmínky pro zahájení rybolovu stanovené v čl. 10 odst. 2 písm. d) a o ustanovení o vykládce a inspekci platýse černého obsažené v čl. 10 odst. 1 písm. e);“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

V článku 50 se odstavec 2 mění takto:

a)

písmeno c) se nahrazuje tímto:

„c)

postupů týkajících se plavidel s více než 50 tunami živé hmotnosti celkového úlovku na palubě, která vplouvají do oblasti upravené předpisy za účelem rybolovu platýse černého, pokud jde o obsah oznámení stanovených v čl. 10 odst. 2 písm. a) a b), o podmínky pro zahájení rybolovu stanovené v čl. 10 odst. 2 písm. d) a o ustanovení o vykládce a inspekci platýse černého obsažené v čl. 10 odst. 1 písm. e);“;

| b) | doplňuje se nové písmeno, které zní:






  „l) | kontrolních opatření pro tresku obecnou v divizi 3M stanovených v článku 9a.“ |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nové písmeno, které zní:

„l)

kontrolních opatření pro tresku obecnou v divizi 3M stanovených v článku 9a.“

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 19. října 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  
  Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 149.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 4. října 2022.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 ze dne 20. května 2019, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku, mění nařízení (EU) 2016/1627 a zrušují nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 a (ES) č. 1386/2007 (Úř. věst. L 141, 28.5.2019, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1231 ze dne 14. července 2021, kterým se mění nařízení (EU) 2019/833, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. L 274, 30.7.2021, s. 32).

4

(5)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

5

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/14

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2038

ze dne 19. října 2022,

kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 95/93, pokud jde o dočasnou úlevu od pravidel využívání letištních časů na letištích Unie z důvodu epidemiologické situace nebo vojenské agrese

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (3) bylo od začátku krize způsobené onemocněním COVID-19 několikrát změněno, neboť se požadavek stanovený uvedeným nařízením, a sice využít nejméně 80 % série letištních časů, aby bylo zachováno právo udržet si stejnou sérií letištních časů na další odpovídající plánovací období, stal pro letecké dopravce s ohledem na výrazně snížené úrovně letového provozu neudržitelným. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (3) bylo od začátku krize způsobené onemocněním COVID-19 několikrát změněno, neboť se požadavek stanovený uvedeným nařízením, a sice využít nejméně 80 % série letištních časů, aby bylo zachováno právo udržet si stejnou sérií letištních časů na další odpovídající plánovací období, stal pro letecké dopravce s ohledem na výrazně snížené úrovně letového provozu neudržitelným.

| (2) | Údaje zveřejněné Eurocontrolem, který je manažerem struktury vzdušného prostoru pro funkce sítě uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe, ukazují, že od začátku letního plánovacího období 2022 zažil letový provoz silné oživení a očekává se, že na začátku zimního plánovacího období 2022/2023 dosáhne podle základního scénáře přibližně 90 % úrovně z roku 2019. Tyto údaje odůvodňují návrat k požadavku 80 % limitu pro využívání letištních časů jako obecnému pravidlu pro letní plánovací období 2023 společně s možností zmírnit využití letištních časů v případech odůvodněného nevyužívání letištních časů. |
| --- | --- |

(2)

Údaje zveřejněné Eurocontrolem, který je manažerem struktury vzdušného prostoru pro funkce sítě uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe, ukazují, že od začátku letního plánovacího období 2022 zažil letový provoz silné oživení a očekává se, že na začátku zimního plánovacího období 2022/2023 dosáhne podle základního scénáře přibližně 90 % úrovně z roku 2019. Tyto údaje odůvodňují návrat k požadavku 80 % limitu pro využívání letištních časů jako obecnému pravidlu pro letní plánovací období 2023 společně s možností zmírnit využití letištních časů v případech odůvodněného nevyužívání letištních časů.

| (3) | V důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19 však zůstává situace v odvětví letecké dopravy velmi nejistá. Stejně jako na konci roku 2021 se mohou objevit nové varianty onemocnění COVID-19 a vyvolat náhlé reakce vnitrostátních orgánů i spotřebitelů, které následně mohou letový provoz negativně ovlivnit. Některé trhy dálkové dopravy jsou navíc nadále ovlivněny hygienickými opatřeními, která závažným způsobem brání letovému provozu. |
| --- | --- |

(3)

V důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19 však zůstává situace v odvětví letecké dopravy velmi nejistá. Stejně jako na konci roku 2021 se mohou objevit nové varianty onemocnění COVID-19 a vyvolat náhlé reakce vnitrostátních orgánů i spotřebitelů, které následně mohou letový provoz negativně ovlivnit. Některé trhy dálkové dopravy jsou navíc nadále ovlivněny hygienickými opatřeními, která závažným způsobem brání letovému provozu.

| (4) | Útočná válka Ruska proti Ukrajině má rovněž dopad na letový provoz a schopnost leteckých dopravců využívat letištní časy, neboť je leteckým dopravcům z Unie bráněno vstoupit do vzdušného prostoru Běloruska, Ruska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

(4)

Útočná válka Ruska proti Ukrajině má rovněž dopad na letový provoz a schopnost leteckých dopravců využívat letištní časy, neboť je leteckým dopravcům z Unie bráněno vstoupit do vzdušného prostoru Běloruska, Ruska a Ukrajiny.

| (5) | Státem nařízená cestovní omezení z hygienických důvodů a nemožnost vstoupit do vzdušného prostoru, který se stal válečnou zónou, jsou mimo kontrolu leteckých dopravců. Tyto okolnosti mohou vést k dobrovolnému či povinnému rušení jejich leteckých služeb nebo ke změně letových řádů. Dobrovolné rušení zejména chrání finanční zdraví leteckých dopravců a zároveň zamezuje negativnímu dopadu na životní prostředí způsobenému provozováním letů pouze za účelem zachování letištních časů. |
| --- | --- |

(5)

Státem nařízená cestovní omezení z hygienických důvodů a nemožnost vstoupit do vzdušného prostoru, který se stal válečnou zónou, jsou mimo kontrolu leteckých dopravců. Tyto okolnosti mohou vést k dobrovolnému či povinnému rušení jejich leteckých služeb nebo ke změně letových řádů. Dobrovolné rušení zejména chrání finanční zdraví leteckých dopravců a zároveň zamezuje negativnímu dopadu na životní prostředí způsobenému provozováním letů pouze za účelem zachování letištních časů.

| (6) | Za těchto okolností by letečtí dopravci, kteří nejsou schopni využívat své letištní časy v souladu s mírou využití letištních časů stanovenou v nařízení (EHS) č. 95/93, neměli automaticky přijít o přednostní právo vztahující se k sérii letištních časů stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení, na které jinak by jinak měli nárok. Toto nařízení by mělo za tímto účelem stanovit zvláštní pravidla. |
| --- | --- |

(6)

Za těchto okolností by letečtí dopravci, kteří nejsou schopni využívat své letištní časy v souladu s mírou využití letištních časů stanovenou v nařízení (EHS) č. 95/93, neměli automaticky přijít o přednostní právo vztahující se k sérii letištních časů stanovené v čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení, na které jinak by jinak měli nárok. Toto nařízení by mělo za tímto účelem stanovit zvláštní pravidla.

| (7) | Zároveň je důležité připomenout cíle nařízení (EHS) č. 95/93, a sice zajistit účinné užívání kapacity letiště a spravedlivý přístup k omezené kapacitě letiště pro všechny letecké dopravce, a tím podporovat hospodářskou soutěž. Přizpůsobení běžných požadavků na využívání letištních časů prostřednictvím zavedení nižší míry využití nebo výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů by se měla striktně omezovat na situace, kdy je nutná úleva od pravidel využívání letištních časů a neměla by vést k nespravedlivé hospodářské výhodě leteckých dopravců, kteří mají k dispozici historické letištní časy. |
| --- | --- |

(7)

Zároveň je důležité připomenout cíle nařízení (EHS) č. 95/93, a sice zajistit účinné užívání kapacity letiště a spravedlivý přístup k omezené kapacitě letiště pro všechny letecké dopravce, a tím podporovat hospodářskou soutěž. Přizpůsobení běžných požadavků na využívání letištních časů prostřednictvím zavedení nižší míry využití nebo výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů by se měla striktně omezovat na situace, kdy je nutná úleva od pravidel využívání letištních časů a neměla by vést k nespravedlivé hospodářské výhodě leteckých dopravců, kteří mají k dispozici historické letištní časy.

| (8) | Zejména je třeba zajistit, aby letečtí dopravci, kteří jsou připraveni poskytovat služby, směli využívat nevyužitou kapacitu a měli výhled na zachování těchto letištních časů v dlouhodobém horizontu. Díky tomu by měla být zachována motivace leteckých dopravců využívat letištní kapacitu, z čehož by následně měli prospěch spotřebitelé z hlediska konektivity. |
| --- | --- |

(8)

Zejména je třeba zajistit, aby letečtí dopravci, kteří jsou připraveni poskytovat služby, směli využívat nevyužitou kapacitu a měli výhled na zachování těchto letištních časů v dlouhodobém horizontu. Díky tomu by měla být zachována motivace leteckých dopravců využívat letištní kapacitu, z čehož by následně měli prospěch spotřebitelé z hlediska konektivity.

| (9) | Proto je nezbytné v souladu s těmito zásadami a na omezenou dobu stanovit podmínky, za nichž budou mít letečtí dopravci nadále nárok na sérii letištních časů podle čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 nařízení (EHS) č. 95/93, a stanovit pro dotčené letecké dopravce požadavky ohledně uvolnění nevyužité kapacity. Období by mělo trvat od 30. října 2022 do 28. října 2023, což odpovídá období oživení podle prognóz Eurocontrolu. |
| --- | --- |

(9)

Proto je nezbytné v souladu s těmito zásadami a na omezenou dobu stanovit podmínky, za nichž budou mít letečtí dopravci nadále nárok na sérii letištních časů podle čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 nařízení (EHS) č. 95/93, a stanovit pro dotčené letecké dopravce požadavky ohledně uvolnění nevyužité kapacity. Období by mělo trvat od 30. října 2022 do 28. října 2023, což odpovídá období oživení podle prognóz Eurocontrolu.

| (10) | Během tohoto období by měla definice „nově vstupujícího dopravce“ zůstat nadále široká, aby se zvýšil počet leteckých dopravců, na něž se vztahuje, čímž by více leteckých dopravců dostalo možnost zahájit a rozšířit svůj provoz. |
| --- | --- |

(10)

Během tohoto období by měla definice „nově vstupujícího dopravce“ zůstat nadále široká, aby se zvýšil počet leteckých dopravců, na něž se vztahuje, čímž by více leteckých dopravců dostalo možnost zahájit a rozšířit svůj provoz.

| (11) | V období od 30. října 2022 do 28. října 2023 by měl systém přidělování letištních časů nadále uznávat úsilí leteckých dopravců, kteří provozují lety v letištních časech, jež jsou součástí série, k jejímuž využívání je oprávněn jiný letecký dopravce podle čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 nařízení (EHS) č. 95/93, ale které byly zpřístupněny koordinátorovi letištních časů za účelem dočasného přerozdělení. Z tohoto důvodu by letečtí dopravci, kteří využívali alespoň pět letištních časů z jedné série, měli při přidělování těchto sérií letištních časů v dalším odpovídajícím plánovacím období dostat přednost, pokud je k dispozici dostupná kapacita letiště. |
| --- | --- |

(11)

V období od 30. října 2022 do 28. října 2023 by měl systém přidělování letištních časů nadále uznávat úsilí leteckých dopravců, kteří provozují lety v letištních časech, jež jsou součástí série, k jejímuž využívání je oprávněn jiný letecký dopravce podle čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 nařízení (EHS) č. 95/93, ale které byly zpřístupněny koordinátorovi letištních časů za účelem dočasného přerozdělení. Z tohoto důvodu by letečtí dopravci, kteří využívali alespoň pět letištních časů z jedné série, měli při přidělování těchto sérií letištních časů v dalším odpovídajícím plánovacím období dostat přednost, pokud je k dispozici dostupná kapacita letiště.

| (12) | K řešení důsledků útočné války Ruska proti Ukrajině a na podporu oživení konektivity mezi Unií a Ukrajinou je nezbytné prodloužit lhůtu, během níž se mohou provozovatelé spoléhat na důvod uvedený v čl. 10 odst. 4 písm. a) nařízení (EHS) č. 95/93 s cílem odůvodnit nevyužití sérií letištních časů na tratích mezi Unií a Ukrajinou. |
| --- | --- |

(12)

K řešení důsledků útočné války Ruska proti Ukrajině a na podporu oživení konektivity mezi Unií a Ukrajinou je nezbytné prodloužit lhůtu, během níž se mohou provozovatelé spoléhat na důvod uvedený v čl. 10 odst. 4 písm. a) nařízení (EHS) č. 95/93 s cílem odůvodnit nevyužití sérií letištních časů na tratích mezi Unií a Ukrajinou.

| (13) | Aniž je dotčena povinnost členských států dodržovat právní předpisy Unie, zejména pravidla stanovená ve Smlouvách a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (4), negativní následky možných omezení přijatých orgány veřejné moci členských států nebo třetích zemí s cílem řešit epidemiologické situace, přírodní katastrofy nebo politické nepokoje, jako jsou povstání, výtržnosti nebo závažná narušení veřejného pořádku, jež omezují možnost cestujících cestovat, nemohou být přičítány leteckým dopravcům a měly by být zmírněny, pokud uvedená opatření mají významný dopad na rentabilitu nebo možnost cestování nebo na poptávku po dotčených tratích. Zmírňující opatření by měla zajistit, aby letečtí dopravci nebyli postihováni za nevyužití letištních časů, pokud je toto nevyužití důsledkem těchto omezení. |
| --- | --- |

(13)

Aniž je dotčena povinnost členských států dodržovat právní předpisy Unie, zejména pravidla stanovená ve Smlouvách a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (4), negativní následky možných omezení přijatých orgány veřejné moci členských států nebo třetích zemí s cílem řešit epidemiologické situace, přírodní katastrofy nebo politické nepokoje, jako jsou povstání, výtržnosti nebo závažná narušení veřejného pořádku, jež omezují možnost cestujících cestovat, nemohou být přičítány leteckým dopravcům a měly by být zmírněny, pokud uvedená opatření mají významný dopad na rentabilitu nebo možnost cestování nebo na poptávku po dotčených tratích. Zmírňující opatření by měla zajistit, aby letečtí dopravci nebyli postihováni za nevyužití letištních časů, pokud je toto nevyužití důsledkem těchto omezení.

| (14) | S cílem snížit riziko narušení hospodářské soutěže a zajistit účinné využívání kapacity letiště by měla mít zvláštní úleva od účinků uplatnění těchto omezení omezenou dobu trvání i rozsah, čímž by se zajistilo, aby se dopad zmírňujících opatření omezil na období, po které jsou odůvodněná. Letištní časy, na něž se vztahují tato opatření zmírňující účinky omezení, by měly být považovány za využité pro účely nařízení (EHS) č. 95/93. |
| --- | --- |

(14)

S cílem snížit riziko narušení hospodářské soutěže a zajistit účinné využívání kapacity letiště by měla mít zvláštní úleva od účinků uplatnění těchto omezení omezenou dobu trvání i rozsah, čímž by se zajistilo, aby se dopad zmírňujících opatření omezil na období, po které jsou odůvodněná. Letištní časy, na něž se vztahují tato opatření zmírňující účinky omezení, by měly být považovány za využité pro účely nařízení (EHS) č. 95/93.

| (15) | Je nezbytné upřesnit, že se ustanovení týkající se výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů nevztahují na letecké dopravce, na něž se vztahují omezující opatření přijatá podle článku 29 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) nebo článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), nebo na letecké dopravce, na něž se vztahuje zákaz provozování letecké dopravy v Unii a jsou uvedeni na seznamu v příloze A nebo B nařízení Komise (ES) č. 474/2006 (5). S cílem zajistit účinné uplatňování těchto opatření by se měla nemožnost dovolávat se ustanovení o odůvodněném nevyužívání letištních časů vztahovat rovněž na ty letecké dopravce, kteří již takovým omezujícím opatřením podléhají ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(15)

Je nezbytné upřesnit, že se ustanovení týkající se výjimek pro odůvodněné nevyužívání letištních časů nevztahují na letecké dopravce, na něž se vztahují omezující opatření přijatá podle článku 29 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) nebo článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), nebo na letecké dopravce, na něž se vztahuje zákaz provozování letecké dopravy v Unii a jsou uvedeni na seznamu v příloze A nebo B nařízení Komise (ES) č. 474/2006 (5). S cílem zajistit účinné uplatňování těchto opatření by se měla nemožnost dovolávat se ustanovení o odůvodněném nevyužívání letištních časů vztahovat rovněž na ty letecké dopravce, kteří již takovým omezujícím opatřením podléhají ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (16) | K zajištění jednotného provádění nařízení (EHS) č. 95/93 v celé Unii by měla být posílena spolupráce koordinátorů. |
| --- | --- |

(16)

K zajištění jednotného provádění nařízení (EHS) č. 95/93 v celé Unii by měla být posílena spolupráce koordinátorů.

| (17) | Koordinátoři by si měli vyměňovat osvědčené postupy týkající se provádění nařízení (EHS) č. 95/93, včetně prostřednictvím Sdružení koordinátorů evropských letišť (EUACA). EUACA se vyzývá, aby pokračovalo ve vydávání pokynů za účelem harmonizovaného provádění pravidel Unie, zejména pokud jde o ustanovení týkající se zmírňování omezení. Kromě toho, ať už se zmírnění uplatní nebo nikoliv, jedná se o důležitou informaci pro letecké dopravce plánující své letové řády. Proto je nezbytné zajistit transparentní komunikaci ze strany koordinátorů. |
| --- | --- |

(17)

Koordinátoři by si měli vyměňovat osvědčené postupy týkající se provádění nařízení (EHS) č. 95/93, včetně prostřednictvím Sdružení koordinátorů evropských letišť (EUACA). EUACA se vyzývá, aby pokračovalo ve vydávání pokynů za účelem harmonizovaného provádění pravidel Unie, zejména pokud jde o ustanovení týkající se zmírňování omezení. Kromě toho, ať už se zmírnění uplatní nebo nikoliv, jedná se o důležitou informaci pro letecké dopravce plánující své letové řády. Proto je nezbytné zajistit transparentní komunikaci ze strany koordinátorů.

| (18) | Ačkoliv by opatření zmírňující omezení měla být vykládána restriktivně, neboť představují výjimku z běžných požadavků na využívání letištních časů, v některých případech by mělo být možné vyžadovat k zajištění rovných podmínek v celé Unii společný postup všech koordinátorů. Za určitých podmínek a na základě jednomyslného rozhodnutí by koordinátoři měli mít možnost toto ustanovení použít na všechny letištní časy na koordinovaných letištích. |
| --- | --- |

(18)

Ačkoliv by opatření zmírňující omezení měla být vykládána restriktivně, neboť představují výjimku z běžných požadavků na využívání letištních časů, v některých případech by mělo být možné vyžadovat k zajištění rovných podmínek v celé Unii společný postup všech koordinátorů. Za určitých podmínek a na základě jednomyslného rozhodnutí by koordinátoři měli mít možnost toto ustanovení použít na všechny letištní časy na koordinovaných letištích.

| (19) | Spolehlivost prognóz provozu na zimní plánovací období 2022/2023 je negativně ovlivněna nejistotou ohledně vývoje různých krizí, zejména situace na Ukrajině a krize způsobené onemocněním COVID-19. Letečtí dopravci by proto měli být v nezbytné míře osvobozeni od požadavků na využívání letištních časů, aby byl zachován jejich nárok na tytéž letištní časy na další odpovídající plánovací období. To by leteckým dopravcům umožnilo navýšit poskytování služeb, pokud to okolnosti dovolí, s cílem uplatňovat řádná pravidla pro využívání letištních časů od letního plánovacího období 2023, s výhradou úprav provedených Komisí za zvláštních okolností, aby bylo možné reagovat na určité výzvy v odvětví letecké dopravy. |
| --- | --- |

(19)

Spolehlivost prognóz provozu na zimní plánovací období 2022/2023 je negativně ovlivněna nejistotou ohledně vývoje různých krizí, zejména situace na Ukrajině a krize způsobené onemocněním COVID-19. Letečtí dopravci by proto měli být v nezbytné míře osvobozeni od požadavků na využívání letištních časů, aby byl zachován jejich nárok na tytéž letištní časy na další odpovídající plánovací období. To by leteckým dopravcům umožnilo navýšit poskytování služeb, pokud to okolnosti dovolí, s cílem uplatňovat řádná pravidla pro využívání letištních časů od letního plánovacího období 2023, s výhradou úprav provedených Komisí za zvláštních okolností, aby bylo možné reagovat na určité výzvy v odvětví letecké dopravy.

| (20) | S cílem řešit proměňující se dopad krize způsobené onemocněním COVID-19 či jiných epidemiologických situací, jakož i přímé zničující dopady útočné války Ruska proti Ukrajině na letový provoz a podpořit konektivitu do Ukrajiny a z Ukrajiny a v případech, kdy je to naprosto nezbytné a opodstatněné, pružně reagovat na výzvy, jimž odvětví letecké dopravy v jejich důsledku čelí, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny procentuálních hodnot minimální míry využití v rámci určitého rozmezí a pro jakékoliv plánovací období od 30. října 2022 do 28. října 2023, což odpovídá období oživení podle prognóz Eurocontrolu, a za účelem změny procentuálních hodnot minimální míry využití v rámci určitého rozmezí pro tratě mezi Unií a Ukrajinou, a to pro kterékoliv plánovací období od 30. října 2022 do 28. října 2023. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (6). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, kteří se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(20)

S cílem řešit proměňující se dopad krize způsobené onemocněním COVID-19 či jiných epidemiologických situací, jakož i přímé zničující dopady útočné války Ruska proti Ukrajině na letový provoz a podpořit konektivitu do Ukrajiny a z Ukrajiny a v případech, kdy je to naprosto nezbytné a opodstatněné, pružně reagovat na výzvy, jimž odvětví letecké dopravy v jejich důsledku čelí, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny procentuálních hodnot minimální míry využití v rámci určitého rozmezí a pro jakékoliv plánovací období od 30. října 2022 do 28. října 2023, což odpovídá období oživení podle prognóz Eurocontrolu, a za účelem změny procentuálních hodnot minimální míry využití v rámci určitého rozmezí pro tratě mezi Unií a Ukrajinou, a to pro kterékoliv plánovací období od 30. října 2022 do 28. října 2023. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (6). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, kteří se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (21) | Letiště, poskytovatelé letištních služeb a letečtí dopravci potřebují mít informace o dostupné kapacitě za účelem odpovídajícího plánování. Letečtí dopravci by měli nadále koordinátorovi co nejdříve, a nejpozději tři týdny před plánovaným datem jejich využití, zpřístupňovat všechny letištní časy, které nemají v úmyslu využít, aby je mohl případně přidělit jiným leteckým dopravcům. Pokud letečtí dopravci tento požadavek opakovaně nesplní, neměli by požívat výhod plynoucích ze snížené míry využití letištních časů. |
| --- | --- |

(21)

Letiště, poskytovatelé letištních služeb a letečtí dopravci potřebují mít informace o dostupné kapacitě za účelem odpovídajícího plánování. Letečtí dopravci by měli nadále koordinátorovi co nejdříve, a nejpozději tři týdny před plánovaným datem jejich využití, zpřístupňovat všechny letištní časy, které nemají v úmyslu využít, aby je mohl případně přidělit jiným leteckým dopravcům. Pokud letečtí dopravci tento požadavek opakovaně nesplní, neměli by požívat výhod plynoucích ze snížené míry využití letištních časů.

| (22) | Pokud se koordinátor přesvědčí o tom, že letecký dopravce na letišti ukončil provoz, měl by koordinátor letištní časy danému leteckému dopravci neprodleně odejmout a umístit je do fondu k novému přidělení ostatním dopravcům. |
| --- | --- |

(22)

Pokud se koordinátor přesvědčí o tom, že letecký dopravce na letišti ukončil provoz, měl by koordinátor letištní časy danému leteckému dopravci neprodleně odejmout a umístit je do fondu k novému přidělení ostatním dopravcům.

| (23) | Zákaz vstoupit do vzdušného prostoru Unie v rámci uplatňování omezujících opatření přijatých podle článku 29 Smlouvy o EU nebo článku 215 Smlouvy o fungování EU či zákaz provozování letecké dopravy podle nařízení (ES) č. 474/2006 by mohly vyústit v neodůvodněné blokování letištních časů na letištích Unie. Ačkoli lze letištní časy dříve využívané těmito leteckými dopravci jednorázově nově přidělit během plánovacího období, dostatečně to nemotivuje k účinnému využívání letištních časů, které by leteckým společnostem umožnilo zlepšovat dlouhodobou hospodářskou soutěž a konektivitu ve prospěch spotřebitelů. Letištní časy by tudíž měly být dotčeným leteckým dopravcům neprodleně odejmuty. |
| --- | --- |

(23)

Zákaz vstoupit do vzdušného prostoru Unie v rámci uplatňování omezujících opatření přijatých podle článku 29 Smlouvy o EU nebo článku 215 Smlouvy o fungování EU či zákaz provozování letecké dopravy podle nařízení (ES) č. 474/2006 by mohly vyústit v neodůvodněné blokování letištních časů na letištích Unie. Ačkoli lze letištní časy dříve využívané těmito leteckými dopravci jednorázově nově přidělit během plánovacího období, dostatečně to nemotivuje k účinnému využívání letištních časů, které by leteckým společnostem umožnilo zlepšovat dlouhodobou hospodářskou soutěž a konektivitu ve prospěch spotřebitelů. Letištní časy by tudíž měly být dotčeným leteckým dopravcům neprodleně odejmuty.

| (24) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavést zvláštní pravidla a úlevy z obecných pravidel využívání letištních časů po omezenou dobu za účelem zmírnění dopadů epidemiologické krize a útočné války Ruska proti Ukrajině na letový provoz, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků navrhované činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou ve zmíněném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení uvedeného cíle. |
| --- | --- |

(24)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavést zvláštní pravidla a úlevy z obecných pravidel využívání letištních časů po omezenou dobu za účelem zmírnění dopadů epidemiologické krize a útočné války Ruska proti Ukrajině na letový provoz, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků navrhované činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou ve zmíněném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení uvedeného cíle.

| (25) | Vzhledem k naléhavosti dané mimořádnými okolnostmi souvisejícími s krizí způsobenou onemocněním COVID-19 a s útočnou válkou Ruska proti Ukrajině je vhodné uplatnit výjimku ze lhůty osmi týdnů stanovenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii. |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k naléhavosti dané mimořádnými okolnostmi souvisejícími s krizí způsobenou onemocněním COVID-19 a s útočnou válkou Ruska proti Ukrajině je vhodné uplatnit výjimku ze lhůty osmi týdnů stanovenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

| (26) | S cílem dosáhnout rychlé použitelnosti opatření stanovených tímto nařízením by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(26)

S cílem dosáhnout rychlé použitelnosti opatření stanovených tímto nařízením by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EHS) č. 95/93 se mění takto:

| 1) | Článek 2 se mění takto:






  a) | v písmeni ba) se návětí nahrazuje tímto:

  „během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 se „nově vstupujícím dopravcem“ rozumí:“; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 2 se mění takto:

a)

v písmeni ba) se návětí nahrazuje tímto:

„během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 se „nově vstupujícím dopravcem“ rozumí:“;

| b) | v písmeni f) se bod i) nahrazuje tímto:

  „leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy, který má nejpozději k 31. lednu pro následující letní plánovací období nebo k 31. srpnu pro následující zimní plánovací období platnou provozní licenci nebo obdobné povolení; pro účely článků 4, 8, 8a, 10 a 10a zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž provozovatele letecké dopravy pro vlastní potřebu, pokud provozují dopravu podle letového řádu; pro účely článků 7 a 14 zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž všechny provozovatele civilních letadel;“. |
| --- | --- |

b)

v písmeni f) se bod i) nahrazuje tímto:

„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy, který má nejpozději k 31. lednu pro následující letní plánovací období nebo k 31. srpnu pro následující zimní plánovací období platnou provozní licenci nebo obdobné povolení; pro účely článků 4, 8, 8a, 10 a 10a zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž provozovatele letecké dopravy pro vlastní potřebu, pokud provozují dopravu podle letového řádu; pro účely článků 7 a 14 zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž všechny provozovatele civilních letadel;“.

| 2) | Článek 8 se mění takto:






  a) | v odst. 2 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:

  „2.   Aniž jsou dotčeny články 7, 8a a 9, čl. 10 odst. 1 a článek 14, odstavec 1 tohoto článku se nepoužije, jsou-li splněny tyto podmínky:“; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 8 se mění takto:

a)

v odst. 2 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:

„2.   Aniž jsou dotčeny články 7, 8a a 9, čl. 10 odst. 1 a článek 14, odstavec 1 tohoto článku se nepoužije, jsou-li splněny tyto podmínky:“;

| b) | v odstavci 2a se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „2a.   Během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 a s výhradou dostupné kapacity letiště se série letištních časů, která byla vrácena do fondu letištních časů v souladu s odstavcem 1 tohoto článku na konci plánovacího období (dále jen „referenční plánovací období“), na základě žádosti přidělí na další odpovídající plánovací období leteckému dopravci, který využil alespoň pět letištních časů z dané série po použití čl. 10a odst. 7 během referenčního plánovacího období.“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2a se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2a.   Během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 a s výhradou dostupné kapacity letiště se série letištních časů, která byla vrácena do fondu letištních časů v souladu s odstavcem 1 tohoto článku na konci plánovacího období (dále jen „referenční plánovací období“), na základě žádosti přidělí na další odpovídající plánovací období leteckému dopravci, který využil alespoň pět letištních časů z dané série po použití čl. 10a odst. 7 během referenčního plánovacího období.“;

| c) | odstavec 6a se nahrazuje tímto:

  „6a.   V rámci období, během nějž jsou uplatňovány koordinační parametry pro COVID-19, a s cílem zajistit řádné uplatňování těchto koordinačních parametrů může koordinátor po vyslechnutí dotčeného leteckého dopravce změnit načasování požadovaných nebo přidělených letištních časů spadajících do období od 30. října 202228. října 2023, nebo je může zrušit. V této souvislosti koordinátor zohlední dodatečná pravidla a pokyny uvedené v odstavci 5 za podmínek v něm uvedených.“. |
| --- | --- |

c)

odstavec 6a se nahrazuje tímto:

„6a.   V rámci období, během nějž jsou uplatňovány koordinační parametry pro COVID-19, a s cílem zajistit řádné uplatňování těchto koordinačních parametrů může koordinátor po vyslechnutí dotčeného leteckého dopravce změnit načasování požadovaných nebo přidělených letištních časů spadajících do období od 30. října 202228. října 2023, nebo je může zrušit. V této souvislosti koordinátor zohlední dodatečná pravidla a pokyny uvedené v odstavci 5 za podmínek v něm uvedených.“.

| 3) | Článek 10 se mění takto:






  a) | odstavec 2a se zrušuje; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 10 se mění takto:

a)

odstavec 2a se zrušuje;

| b) | odstavec 4 se mění takto:






  i) | první pododstavec se mění takto:






  — | písmeno d) se nahrazuje tímto:






  „d) | soudní řízení týkající se použití článku 9 tohoto nařízení na tratě, u kterých byl podle článku 4 nařízení (EHS) č. 2408/92 uložen závazek veřejné služby, jehož výsledkem je dočasné pozastavení provozu na těchto tratích“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

odstavec 4 se mění takto:

i)

první pododstavec se mění takto:

—

písmeno d) se nahrazuje tímto:

„d)

soudní řízení týkající se použití článku 9 tohoto nařízení na tratě, u kterých byl podle článku 4 nařízení (EHS) č. 2408/92 uložen závazek veřejné služby, jehož výsledkem je dočasné pozastavení provozu na těchto tratích“;

| — | písmeno e) se zrušuje; |
| --- | --- |

—

písmeno e) se zrušuje;

| ii) | druhý, třetí, čtvrtý a pátý pododstavec se zrušují; |
| --- | --- |

ii)

druhý, třetí, čtvrtý a pátý pododstavec se zrušují;

| iii) | doplňuje se nový pododstavec, který zní:

  „Pokud dopad útočné války Ruska proti Ukrajině a zničení základní infrastruktury ovlivní schopnost poskytovat letecké služby i poptávku po nich, použijí koordinátoři na tratě mezi Unií a Ukrajinou po celou dobu uzavření vzdušného prostoru nebo letiště, podle toho, co nastane později, písm. a) první pododstavec a dodatečnou lhůtu v délce 16 týdnů. Koordinátor Komisi oznámí datum zahájení a ukončení této šestnáctitýdenní lhůty.“; |
| --- | --- |

iii)

doplňuje se nový pododstavec, který zní:

„Pokud dopad útočné války Ruska proti Ukrajině a zničení základní infrastruktury ovlivní schopnost poskytovat letecké služby i poptávku po nich, použijí koordinátoři na tratě mezi Unií a Ukrajinou po celou dobu uzavření vzdušného prostoru nebo letiště, podle toho, co nastane později, písm. a) první pododstavec a dodatečnou lhůtu v délce 16 týdnů. Koordinátor Komisi oznámí datum zahájení a ukončení této šestnáctitýdenní lhůty.“;

| c) | vkládají se nové odstavce, které znějí:

  „4a.   Kromě toho lze během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 nevyužití letištního času odůvodnit rovněž omezeními zavedenými orgány veřejné moci, která mají řešit jakoukoli závažnou epidemiologickou situaci, přírodní katastrofu nebo politické nepokoje na jednom konci tratě, pro niž byly dotčené letištní časy využívány nebo se jejich využití plánovalo, za podmínky, že tato omezení mají významný dopad na možnost cestování nebo na poptávku v oblasti cestování a že na dotčených tratích vedou tato omezení k některému z těchto důsledků:






  a) | částečné nebo úplné uzavření hranic, letiště nebo vzdušného prostoru během podstatné části příslušného plánovacího období; |
| --- | --- | --- |

c)

vkládají se nové odstavce, které znějí:

„4a.   Kromě toho lze během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 nevyužití letištního času odůvodnit rovněž omezeními zavedenými orgány veřejné moci, která mají řešit jakoukoli závažnou epidemiologickou situaci, přírodní katastrofu nebo politické nepokoje na jednom konci tratě, pro niž byly dotčené letištní časy využívány nebo se jejich využití plánovalo, za podmínky, že tato omezení mají významný dopad na možnost cestování nebo na poptávku v oblasti cestování a že na dotčených tratích vedou tato omezení k některému z těchto důsledků:

a)

částečné nebo úplné uzavření hranic, letiště nebo vzdušného prostoru během podstatné části příslušného plánovacího období;

| b) | vážné narušení možnosti cestujících cestovat prostřednictvím kteréhokoli dopravce na dané přímé trati během podstatné části příslušného plánovacího období, například tehdy, pokud narušení souvisí s kterýmkoliv z těchto důvodů:






  — | cestovní omezení na základě státní příslušnosti nebo bydliště, zákaz všech cest kromě cest nezbytně nutných nebo zákaz letů z určitých zemí či zeměpisných oblastí nebo do těchto zemí či oblastí, |
| --- | --- | --- |

b)

vážné narušení možnosti cestujících cestovat prostřednictvím kteréhokoli dopravce na dané přímé trati během podstatné části příslušného plánovacího období, například tehdy, pokud narušení souvisí s kterýmkoliv z těchto důvodů:

—

cestovní omezení na základě státní příslušnosti nebo bydliště, zákaz všech cest kromě cest nezbytně nutných nebo zákaz letů z určitých zemí či zeměpisných oblastí nebo do těchto zemí či oblastí,

| — | omezením pohybu nebo karanténou či opatřeními týkajícími se izolace v zemi nebo oblasti, kde se nachází cílové letiště (včetně mezilehlých bodů), ledaže se lze karanténě vyhnout díky negativnímu testu, potvrzení o zotavení či potvrzení o očkování, které uznává Unie, |
| --- | --- |

—

omezením pohybu nebo karanténou či opatřeními týkajícími se izolace v zemi nebo oblasti, kde se nachází cílové letiště (včetně mezilehlých bodů), ledaže se lze karanténě vyhnout díky negativnímu testu, potvrzení o zotavení či potvrzení o očkování, které uznává Unie,

| — | omezení dostupnosti služeb, jež jsou nezbytné pro přímou podporu provozování letecké služby, včetně uzavření stravovacích a veřejných služeb, včetně v oblasti dopravy, což vede k závažnému poklesu poptávky na jednom či druhém konci tratě, |
| --- | --- |

—

omezení dostupnosti služeb, jež jsou nezbytné pro přímou podporu provozování letecké služby, včetně uzavření stravovacích a veřejných služeb, včetně v oblasti dopravy, což vede k závažnému poklesu poptávky na jednom či druhém konci tratě,

| — | omezeními počtu cestujících na let a počtu frekvencí na leteckého provozovatele, což má za následek závažný pokles poptávky na jednom konci tratě; |
| --- | --- |

—

omezeními počtu cestujících na let a počtu frekvencí na leteckého provozovatele, což má za následek závažný pokles poptávky na jednom konci tratě;

| c) | omezení pohybu posádek leteckých společností, která významně brání provozování leteckých služeb na obsluhovaná letiště nebo z těchto letišť, včetně náhlých zákazů vstupu nebo neočekávaného zdržení posádky v důsledku karanténních opatření, ledaže se lze karanténě vyhnout na základě negativního testu, potvrzení o zotavení či potvrzení o očkování, které uznává Unie. |
| --- | --- |

c)

omezení pohybu posádek leteckých společností, která významně brání provozování leteckých služeb na obsluhovaná letiště nebo z těchto letišť, včetně náhlých zákazů vstupu nebo neočekávaného zdržení posádky v důsledku karanténních opatření, ledaže se lze karanténě vyhnout na základě negativního testu, potvrzení o zotavení či potvrzení o očkování, které uznává Unie.

Tento odstavec se použije po dobu, po kterou platí omezení uvedená v prvním pododstavci, a po dobu až šesti dalších týdnů, s výhradou třetího a čtvrtého pododstavce. Pokud však omezení přestanou platit méně než šest týdnů před koncem plánovacího období, použije se odstavec na zbytek šestitýdenního období pouze v případě, že jsou letištní časy v následujícím plánovacím období využity pro stejnou trať.

Tento odstavec se použije pouze na letištní časy využité pro tratě, pro něž již byly využívány před zveřejněním omezení uvedených v prvním pododstavci.

Tento odstavec se nepoužije, pokud letecký dopravce využívající dotčené letištní časy zvolí přechod na trať, která není dotčena omezeními uvedenými v prvním pododstavci.

Pokud většina členských států zastupující alespoň 50 % obyvatelstva Unie uplatňuje omezení uvedená v prvním pododstavci, která mají významný dopad na možnost cestovat nebo poptávku po cestování a která vedou k některé ze situací uvedených v prvním pododstavci písm. a) až c), může každý koordinátor na základě jednomyslného rozhodnutí koordinátorů všech koordinovaných letišť Společenství o tom, že nevyužití letištních časů je obecně odůvodněné, a po oznámení Komisi a členským státům použít tento odstavec na všechny letištní časy na těchto letištích po dobu trvání platných omezení a po dobu až šesti dalších týdnů, pokud se tato omezení dotýkají významného počtu tratí na letiště Společenství nebo z něj, čímž letový provoz v Unii do značné míry znemožňují nebo vedou k nerovným podmínkám.

4b.   Pokud je nevyužití letištního času odůvodněno omezeními uvedenými v odstavci 4 nebo 4a, pokládají koordinátoři letištní čas za využitý v rámci dotčené série letištních časů.

4c.   Letečtí dopravci, jejichž provozu brání omezující opatření přijatá podle článku 29 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) nebo článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), včetně opatření platných k 26. říjnu 2022, a letečtí dopravci, na něž se vztahuje zákaz provozování letecké dopravy v Unii a jsou uvedeni na seznamu v příloze A nebo B nařízení Komise (ES) č. 474/2006 (*1), nejsou oprávněni dovolávat se odůvodnění pro nevyužívání letištních časů podle odstavců 4 a 4a tohoto článku.

Pokud však mají tito letečtí dopravci povoleno provozovat letadlo pronajaté s posádkou od leteckého dopravce, jemuž v provozu nebrání tato omezující opatření a na nějž se tento zákaz provozování letecké dopravy nevztahuje, a odchylně od prvního pododstavce, mohou se tito letečtí dopravci dovolávat odůvodnění pro nevyužívání letištních časů podle odstavců 4 a 4a, pokud jsou dodržena bezpečnostní pravidla použitelná v Unii.

4d.   Koordinátoři si pravidelně vyměňují osvědčené postupy týkající se provádění odstavců 4 a 4a s cílem zajistit soudržné a jednotné uplatňování v celé Unii.

Koordinátoři zveřejňují a pravidelně aktualizují seznam destinací, na něž se vztahují odstavce 4 a 4a.

(*1)  Nařízení Komise (ES) č. 474/2006 ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (Úř. věst. L 84, 23.3.2006, s. 14).“;"

*1

| d) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu Komise přezkoumá, jak koordinátor letiště spadajícího do působnosti tohoto nařízení, uplatňuje odstavce 4 a 4a.“. |
| --- | --- |

d)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu Komise přezkoumá, jak koordinátor letiště spadajícího do působnosti tohoto nařízení, uplatňuje odstavce 4 a 4a.“.

| 4) | Článek 10a se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „Článek 10a
  Přidělování letištních časů v reakci na určité krizové situace“; |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 10a se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„Článek 10a

Přidělování letištních časů v reakci na určité krizové situace“;

| b) | odstavce 1, 2 a 4 se zrušují; |
| --- | --- |

b)

odstavce 1, 2 a 4 se zrušují;

| c) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Pokud během období od 30. října 2022 do 25. března 2023 a pro účely čl. 8 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a 4 a čl. 14 odst. 6 prvního pododstavce letecký dopravce koordinátorovi uspokojivě prokáže, že s jeho povolením využil sérii letištních časů, která mu byla přidělena, a to po nejméně 75 % času během plánovacího období, pro něž byla série přidělena, je uvedený letecký dopravce oprávněn využít tutéž sérii letištních časů na další odpovídající plánovací období.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Pokud během období od 30. října 2022 do 25. března 2023 a pro účely čl. 8 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a 4 a čl. 14 odst. 6 prvního pododstavce letecký dopravce koordinátorovi uspokojivě prokáže, že s jeho povolením využil sérii letištních časů, která mu byla přidělena, a to po nejméně 75 % času během plánovacího období, pro něž byla série přidělena, je uvedený letecký dopravce oprávněn využít tutéž sérii letištních časů na další odpovídající plánovací období.“;

| d) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Pokud údaje zveřejněné Eurocontrolem jasně ukazují, že je týdenní letový provoz během období dvou po sobě jdoucích týdnů nižší než 80 % úrovně z roku 2019 v odpovídajících týdnech z důvodu krize způsobené onemocněním COVID-19, jiných epidemiologických situací nebo přímého dopadu útočné války Ruska proti Ukrajině a že na základě prognóz Eurocontrolu týkajících se provozu bude snížení úrovně letového provozu ve srovnání s úrovní v odpovídajícím období roku 2019 pravděpodobně přetrvávat, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 12a akty v přenesené pravomoci za účelem změny procentuálních hodnot stanovených v odstavci 3 tohoto článku, čl. 8 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a 4 a čl. 14 odst. 6 prvním pododstavci, a to v rozmezí od 0 % do 70 % pro jakékoliv plánovací období mezi 30. říjnem 2022 a 28. říjnem 2023. Použitá procentní hodnota musí být úměrná úrovni prognóz letového provozu vypracovaných Eurocontrolem.
  Při přijímání aktů v přenesené pravomoci Komise zohlední všechny tyto prvky:






  a) | údaje o úrovních provozu a prognózách provozu zveřejněné Eurocontrolem; |
| --- | --- | --- |

d)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Pokud údaje zveřejněné Eurocontrolem jasně ukazují, že je týdenní letový provoz během období dvou po sobě jdoucích týdnů nižší než 80 % úrovně z roku 2019 v odpovídajících týdnech z důvodu krize způsobené onemocněním COVID-19, jiných epidemiologických situací nebo přímého dopadu útočné války Ruska proti Ukrajině a že na základě prognóz Eurocontrolu týkajících se provozu bude snížení úrovně letového provozu ve srovnání s úrovní v odpovídajícím období roku 2019 pravděpodobně přetrvávat, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 12a akty v přenesené pravomoci za účelem změny procentuálních hodnot stanovených v odstavci 3 tohoto článku, čl. 8 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a 4 a čl. 14 odst. 6 prvním pododstavci, a to v rozmezí od 0 % do 70 % pro jakékoliv plánovací období mezi 30. říjnem 2022 a 28. říjnem 2023. Použitá procentní hodnota musí být úměrná úrovni prognóz letového provozu vypracovaných Eurocontrolem.

Při přijímání aktů v přenesené pravomoci Komise zohlední všechny tyto prvky:

a)

údaje o úrovních provozu a prognózách provozu zveřejněné Eurocontrolem;

| b) | ukazatele související s poptávkou po osobní a nákladní letecké dopravě, včetně trendů týkajících rezervací s předstihem, plánovaných letových řádů leteckých společností, velikosti a využití letadlového parku a ukazatelů vytížení; |
| --- | --- |

b)

ukazatele související s poptávkou po osobní a nákladní letecké dopravě, včetně trendů týkajících rezervací s předstihem, plánovaných letových řádů leteckých společností, velikosti a využití letadlového parku a ukazatelů vytížení;

| c) | opatření orgánů veřejné moci, která souvisejí s krizí způsobenou onemocněním COVID-19 nebo jinou epidemiologickou situací, jež mají významný dopad na úrovně letového provozu na letiště v Unii nebo z těchto letišť, nucená odchýlení z důvodu uzavření vzdušného prostoru nebo zákazu vstoupit do vzdušného prostoru třetí země platící pro letecké dopravce z Unie s ohledem na doporučení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví v jejím informačním bulletinu o konfliktních oblastech; |
| --- | --- |

c)

opatření orgánů veřejné moci, která souvisejí s krizí způsobenou onemocněním COVID-19 nebo jinou epidemiologickou situací, jež mají významný dopad na úrovně letového provozu na letiště v Unii nebo z těchto letišť, nucená odchýlení z důvodu uzavření vzdušného prostoru nebo zákazu vstoupit do vzdušného prostoru třetí země platící pro letecké dopravce z Unie s ohledem na doporučení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví v jejím informačním bulletinu o konfliktních oblastech;

| d) | údaje získané od Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí a Světové zdravotnické organizace týkající se onemocnění COVID-19 nebo jiné epidemiologické situace, která se vyznačuje vysokou nakažlivostí a pravděpodobností vyvolání závažného poklesu letecké přepravy.“ |
| --- | --- |

d)

údaje získané od Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí a Světové zdravotnické organizace týkající se onemocnění COVID-19 nebo jiné epidemiologické situace, která se vyznačuje vysokou nakažlivostí a pravděpodobností vyvolání závažného poklesu letecké přepravy.“

S ohledem na přípravu letových řádů leteckými dopravci před plánovacím obdobím se Komise vynasnaží přijmout tyto akty v přenesené pravomoci nejpozději před začátkem plánovacího období, aby leteckým dopravcům umožnila plánování jejich letových řádů. Komise může přijmout tyto akty v průběhu plánovacího období v případě nepředvídatelných okolností.“;

| e) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „5a.   Pokud Komise zjistí, že kvůli zničené infrastruktuře a dopadu na životní podmínky v důsledku útočné války Ruska proti Ukrajině vyžaduje postupné obnovení letového provozu mezi Ukrajinou a Unií nižší míru využití letištních časů na tratích obsluhujících Ukrajinu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 12a akty v přenesené pravomoci za účelem změny procentuálních hodnot stanovených v odstavci 3 tohoto článku, čl. 8 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a 4 a čl. 14 odst. 6 prvním pododstavci, a to v rozmezí od 0 % do 70 % pro letištní časy využívané na tratích do Ukrajiny a z Ukrajiny pro jakékoliv plánovací období mezi 30. říjnem 2022 a 28. říjnem 2023.
  Při přijímání aktů v přenesené pravomoci Komise zohlední tyto prvky:






  a) | údaje o úrovních provozu a prognózách provozu na tratích mezi Unií a Ukrajinou zveřejněné Eurocontrolem; |
| --- | --- | --- |

e)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„5a.   Pokud Komise zjistí, že kvůli zničené infrastruktuře a dopadu na životní podmínky v důsledku útočné války Ruska proti Ukrajině vyžaduje postupné obnovení letového provozu mezi Ukrajinou a Unií nižší míru využití letištních časů na tratích obsluhujících Ukrajinu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 12a akty v přenesené pravomoci za účelem změny procentuálních hodnot stanovených v odstavci 3 tohoto článku, čl. 8 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a 4 a čl. 14 odst. 6 prvním pododstavci, a to v rozmezí od 0 % do 70 % pro letištní časy využívané na tratích do Ukrajiny a z Ukrajiny pro jakékoliv plánovací období mezi 30. říjnem 2022 a 28. říjnem 2023.

Při přijímání aktů v přenesené pravomoci Komise zohlední tyto prvky:

a)

údaje o úrovních provozu a prognózách provozu na tratích mezi Unií a Ukrajinou zveřejněné Eurocontrolem;

| b) | ukazatele související s poptávkou po osobní a nákladní letecké dopravě, včetně trendů týkajících se rezervací s předstihem a plánovaných letových řádů leteckých společností; |
| --- | --- |

b)

ukazatele související s poptávkou po osobní a nákladní letecké dopravě, včetně trendů týkajících se rezervací s předstihem a plánovaných letových řádů leteckých společností;

| c) | nucená odchýlení z důvodu uzavření vzdušného prostoru nebo zákazu vstoupit do vzdušného prostoru třetí země platící pro letecké dopravce z Unie s ohledem na doporučení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví v jejím informačním bulletinu o konfliktních oblastech.“; |
| --- | --- |

c)

nucená odchýlení z důvodu uzavření vzdušného prostoru nebo zákazu vstoupit do vzdušného prostoru třetí země platící pro letecké dopravce z Unie s ohledem na doporučení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví v jejím informačním bulletinu o konfliktních oblastech.“;

| f) | odstavce 6 a 7 se nahrazují tímto:

  „6.   Ve zvláště závažných naléhavých případech souvisejících s dlouhotrvajícími dopady krize způsobené onemocněním COVID-19, jinými epidemiologickými situacemi nebo přímými dopady útočné války Ruska proti Ukrajině se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 12b.


  7.   Během období, v němž je uplatňována úleva od pravidel využívání letištních časů podle odstavce 3, 5 nebo 5a tohoto článku, dají letečtí dopravci veškeré letištní časy, které nemají v úmyslu využít, k dispozici koordinátorovi pro nové přidělení jiným leteckým dopravcům, a to nejpozději tři týdny před datem využití. Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4 a 4a, pokud letecký dopravce nedá koordinátorovi k dispozici více než tři letištní časy v sérii v souladu s tímto odstavcem, je tento letecký dopravce oprávněn využít celou sérii letištních časů na další odpovídající plánovací období pouze tehdy, pokud využil celou sérii letištních časů nebo pokud se celá série časů považuje za využitou v souladu s čl. 10 odst. 4b, a to nejméně z 80 % bez ohledu na to, zda byly čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 pozměněny aktem v přenesené pravomoci uvedeným v tomto článku.“. |
| --- | --- |

f)

odstavce 6 a 7 se nahrazují tímto:

„6.   Ve zvláště závažných naléhavých případech souvisejících s dlouhotrvajícími dopady krize způsobené onemocněním COVID-19, jinými epidemiologickými situacemi nebo přímými dopady útočné války Ruska proti Ukrajině se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 12b.

7.   Během období, v němž je uplatňována úleva od pravidel využívání letištních časů podle odstavce 3, 5 nebo 5a tohoto článku, dají letečtí dopravci veškeré letištní časy, které nemají v úmyslu využít, k dispozici koordinátorovi pro nové přidělení jiným leteckým dopravcům, a to nejpozději tři týdny před datem využití. Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4 a 4a, pokud letecký dopravce nedá koordinátorovi k dispozici více než tři letištní časy v sérii v souladu s tímto odstavcem, je tento letecký dopravce oprávněn využít celou sérii letištních časů na další odpovídající plánovací období pouze tehdy, pokud využil celou sérii letištních časů nebo pokud se celá série časů považuje za využitou v souladu s čl. 10 odst. 4b, a to nejméně z 80 % bez ohledu na to, zda byly čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 pozměněny aktem v přenesené pravomoci uvedeným v tomto článku.“.

| 5) | V článku 11 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Aniž jsou dotčena práva na podání opravných prostředků podle vnitrostátního práva, podávají se stížnosti týkající se použití čl. 7 odst. 2, článků 8, 8a a 10, čl. 10a odst. 7 a čl. 14 odst. 1 až 4 a odst. 6 koordinačnímu výboru. Do jednoho měsíce po podání stížnosti výbor záležitost prozkoumá, a pokud je to možné, předloží koordinátorovi návrhy řešení problému. Není-li možné nalézt řešení, může příslušný členský stát do dalších dvou měsíců zajistit zprostředkování organizací, která zastupuje letecké dopravce nebo letiště, nebo jinou třetí stranou.“. |
| --- | --- |

5)

V článku 11 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Aniž jsou dotčena práva na podání opravných prostředků podle vnitrostátního práva, podávají se stížnosti týkající se použití čl. 7 odst. 2, článků 8, 8a a 10, čl. 10a odst. 7 a čl. 14 odst. 1 až 4 a odst. 6 koordinačnímu výboru. Do jednoho měsíce po podání stížnosti výbor záležitost prozkoumá, a pokud je to možné, předloží koordinátorovi návrhy řešení problému. Není-li možné nalézt řešení, může příslušný členský stát do dalších dvou měsíců zajistit zprostředkování organizací, která zastupuje letecké dopravce nebo letiště, nebo jinou třetí stranou.“.

| 6) | V článku 12a se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 10a je svěřena Komisi do 28. října 2023.“. |
| --- | --- |

6)

V článku 12a se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 10a je svěřena Komisi do 28. října 2023.“.

| 7) | V článku 14 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

  „6.   Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4 a 4a, může koordinátor v případě, že letecký dopravce nemůže dosáhnout míry využití ve výši 80 % podle čl. 8 odst. 2, rozhodnout, že tomuto leteckému dopravci odejme dotčenou sérii leteckých časů na zbytek plánovacího období a umístí je do fondu, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl.
  Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4 a 4a, umístí koordinátor v případě, že po uplynutí doby odpovídající 20 % doby platnosti série nebyly využity žádné letištní časy z této série letištních časů, dotčenou sérii letištních časů do fondu na zbytek plánovacího období, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl.
  Pokud koordinátor během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 na základě informací, které má k dispozici, zjistí, že letecký dopravce na letišti ukončil provoz a nadále není schopen využívat letištní časy, jež mu byly přiděleny, odejme tomuto leteckému dopravci dotčenou sérii letištních časů na zbytek plánovacího období a umístí ji do fondu, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl.
  Pokud koordinátor během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 na základě informací, které má k dispozici, zjistí, že se na leteckého dopravce vztahují omezující opatření přijatá podle článku 29 Smlouvy o EU nebo článku 215 Smlouvy o fungování EU, včetně opatření platných k 26. říjnu 2022, nebo se na leteckého dopravce vztahuje zákaz provozování letecké dopravy v Unii a je uveden na seznamu v příloze A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006 a tento letecký dopravce není schopen během podstatné části plánovacího období využívat letištní časy, odejme koordinátor tomuto dopravci, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl, dotčenou sérii letištních časů na zbytek plánovacího období a umístí ji do fondu.
  Pokud se však na leteckého dopravce vztahuje zákaz provozování letecké dopravy v Unii a tento letecký dopravce je uveden na seznamu v příloze A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006 a má povoleno provozovat letadlo pronajaté s posádkou od leteckého dopravce, jemuž v provozu nebrání tato omezující opatření a na nějž se tento zákaz provozování letecké dopravy nevztahuje, nepoužije se čtvrtý pododstavec tohoto odstavce na letištní časy tohoto dopravce, pokud jsou dodržena bezpečnostní pravidla použitelná v Unii.“. |
| --- | --- |

7)

V článku 14 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4 a 4a, může koordinátor v případě, že letecký dopravce nemůže dosáhnout míry využití ve výši 80 % podle čl. 8 odst. 2, rozhodnout, že tomuto leteckému dopravci odejme dotčenou sérii leteckých časů na zbytek plánovacího období a umístí je do fondu, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl.

Aniž je dotčen čl. 10 odst. 4 a 4a, umístí koordinátor v případě, že po uplynutí doby odpovídající 20 % doby platnosti série nebyly využity žádné letištní časy z této série letištních časů, dotčenou sérii letištních časů do fondu na zbytek plánovacího období, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl.

Pokud koordinátor během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 na základě informací, které má k dispozici, zjistí, že letecký dopravce na letišti ukončil provoz a nadále není schopen využívat letištní časy, jež mu byly přiděleny, odejme tomuto leteckému dopravci dotčenou sérii letištních časů na zbytek plánovacího období a umístí ji do fondu, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl.

Pokud koordinátor během období od 30. října 2022 do 28. října 2023 na základě informací, které má k dispozici, zjistí, že se na leteckého dopravce vztahují omezující opatření přijatá podle článku 29 Smlouvy o EU nebo článku 215 Smlouvy o fungování EU, včetně opatření platných k 26. říjnu 2022, nebo se na leteckého dopravce vztahuje zákaz provozování letecké dopravy v Unii a je uveden na seznamu v příloze A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006 a tento letecký dopravce není schopen během podstatné části plánovacího období využívat letištní časy, odejme koordinátor tomuto dopravci, poté co dotčeného leteckého dopravce vyslechl, dotčenou sérii letištních časů na zbytek plánovacího období a umístí ji do fondu.

Pokud se však na leteckého dopravce vztahuje zákaz provozování letecké dopravy v Unii a tento letecký dopravce je uveden na seznamu v příloze A nebo B nařízení (ES) č. 474/2006 a má povoleno provozovat letadlo pronajaté s posádkou od leteckého dopravce, jemuž v provozu nebrání tato omezující opatření a na nějž se tento zákaz provozování letecké dopravy nevztahuje, nepoužije se čtvrtý pododstavec tohoto odstavce na letištní časy tohoto dopravce, pokud jsou dodržena bezpečnostní pravidla použitelná v Unii.“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 19. října 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  Stanovisko ze dne 22. září 2022 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 6. října 2022 (zatím nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 13. října 2022.

2

(3)  Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 474/2006 ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005 (Úř. věst. L 84, 23.3.2006, s. 14).

5

(6)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

6

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/23

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2039

ze dne 19. října 2022,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) 2021/1060, pokud jde o dodatečnou flexibilitu pro řešení důsledků vojenské agrese Ruské federace FAST (flexibilní pomoc územím) – CARE

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 177 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem,

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Členské státy, a zejména střední a východní regiony Evropské unie, byly vážně zasaženy důsledky vojenské agrese Ruské federace vůči Ukrajině, a to v době, kdy se ekonomiky členských států stále zotavují z dopadu pandemie COVID-19. Současně s tím, jak čelí neustálému přílivu osob prchajících před ruskou agresí, se mnoho členských států rovněž potýká s nedostatkem pracovních sil, potížemi v rámci dodavatelského řetězce a rostoucími cenami a náklady na energie. To na jedné straně přináší výzvy pro veřejné rozpočty a na druhé straně zpožďuje provádění investic. Tyto okolnosti vytvořily výjimečnou situaci, kterou je třeba řešit konkrétními a dobře cílenými opatřeními, aby nebylo nutné měnit roční stropy prostředků na závazky a platby víceletého finančního rámce stanovené v příloze I nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (2) a aby nebylo ohroženo probíhající zelené, digitální a odolné oživení hospodářství. |
| --- | --- |

(1)

Členské státy, a zejména střední a východní regiony Evropské unie, byly vážně zasaženy důsledky vojenské agrese Ruské federace vůči Ukrajině, a to v době, kdy se ekonomiky členských států stále zotavují z dopadu pandemie COVID-19. Současně s tím, jak čelí neustálému přílivu osob prchajících před ruskou agresí, se mnoho členských států rovněž potýká s nedostatkem pracovních sil, potížemi v rámci dodavatelského řetězce a rostoucími cenami a náklady na energie. To na jedné straně přináší výzvy pro veřejné rozpočty a na druhé straně zpožďuje provádění investic. Tyto okolnosti vytvořily výjimečnou situaci, kterou je třeba řešit konkrétními a dobře cílenými opatřeními, aby nebylo nutné měnit roční stropy prostředků na závazky a platby víceletého finančního rámce stanovené v příloze I nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (2) a aby nebylo ohroženo probíhající zelené, digitální a odolné oživení hospodářství.

| (2) | S cílem zmírnit rostoucí zátěž na vnitrostátní rozpočty byla nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 (3) provedena řada cílených změn nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) a (EU) č. 223/2014 (5), aby bylo členských státům usnadněno využívání zbývajících přídělů z Evropského fondu pro regionální rozvoj (dále jen „EFRR“), Evropského sociálního fondu (dále jen „ESF“) a Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „FEAD“) v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020, jakož i zdrojů REACT-EU k co nejúčinnějšímu a nejrychlejšímu řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace. |
| --- | --- |

(2)

S cílem zmírnit rostoucí zátěž na vnitrostátní rozpočty byla nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 (3) provedena řada cílených změn nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4) a (EU) č. 223/2014 (5), aby bylo členských státům usnadněno využívání zbývajících přídělů z Evropského fondu pro regionální rozvoj (dále jen „EFRR“), Evropského sociálního fondu (dále jen „ESF“) a Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „FEAD“) v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020, jakož i zdrojů REACT-EU k co nejúčinnějšímu a nejrychlejšímu řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.

| (3) | Kromě toho nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/613 (6) poskytlo další možnosti rychlé mobilizace zdrojů ke kompenzaci okamžitých rozpočtových nákladů členských států a stanovilo jednotkové náklady s cílem usnadnit financování základních potřeb a podpory osobám, jež prchají před ruskou agresí a kterým byla poskytnuta dočasná ochrana. |
| --- | --- |

(3)

Kromě toho nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/613 (6) poskytlo další možnosti rychlé mobilizace zdrojů ke kompenzaci okamžitých rozpočtových nákladů členských států a stanovilo jednotkové náklady s cílem usnadnit financování základních potřeb a podpory osobám, jež prchají před ruskou agresí a kterým byla poskytnuta dočasná ochrana.

| (4) | Vzhledem k rozsáhlé povaze ruské invaze by nicméně měla být členským státům poskytnuta další výjimečná opatření, aby se mohly soustředit na nezbytnou reakci na bezprecedentní socioekonomickou situaci, zejména pokud jde o operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k rozsáhlé povaze ruské invaze by nicméně měla být členským státům poskytnuta další výjimečná opatření, aby se mohly soustředit na nezbytnou reakci na bezprecedentní socioekonomickou situaci, zejména pokud jde o operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.

| (5) | Vzhledem k dalšímu tlaku na veřejné rozpočty v důsledku vojenské agrese Ruské federace by měla být flexibilita týkající se využívání EFRR a ESF stanovená v čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro tyto operace rozšířena i na Fond soudržnosti, aby jeho zdroje mohly být rovněž použity na podporu operací spadajících do oblasti působnosti EFRR nebo ESF v souladu s pravidly platnými pro tyto fondy. Kromě toho je vhodné rozšířit zjednodušené požadavky na monitorování stanovené v čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 na operace podporované z ESF, které řeší migrační výzvy, pokud jsou tyto operace naplánovány v rámci prioritní osy, jež řeší pouze tyto výzvy. Dále by měla být u priorit na podporu socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně těch, které jsou věnovány operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených ruskou agresí, v obou programových obdobích stanovena možnost míry spolufinancování až ve výši 100 % s cílem podpořit členské státy při řešení potřeb vysídlených osob nyní i v budoucnu. Stejně tak by měla být zvýšena částka na jednotkové náklady, aby se usnadnilo financování základních potřeb a podpory uprchlíků, a její uplatňování by mělo být prodlouženo. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k dalšímu tlaku na veřejné rozpočty v důsledku vojenské agrese Ruské federace by měla být flexibilita týkající se využívání EFRR a ESF stanovená v čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro tyto operace rozšířena i na Fond soudržnosti, aby jeho zdroje mohly být rovněž použity na podporu operací spadajících do oblasti působnosti EFRR nebo ESF v souladu s pravidly platnými pro tyto fondy. Kromě toho je vhodné rozšířit zjednodušené požadavky na monitorování stanovené v čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 na operace podporované z ESF, které řeší migrační výzvy, pokud jsou tyto operace naplánovány v rámci prioritní osy, jež řeší pouze tyto výzvy. Dále by měla být u priorit na podporu socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně těch, které jsou věnovány operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených ruskou agresí, v obou programových obdobích stanovena možnost míry spolufinancování až ve výši 100 % s cílem podpořit členské státy při řešení potřeb vysídlených osob nyní i v budoucnu. Stejně tak by měla být zvýšena částka na jednotkové náklady, aby se usnadnilo financování základních potřeb a podpory uprchlíků, a její uplatňování by mělo být prodlouženo.

| (6) | Kromě toho se ukázalo, že stanovení data začátku způsobilosti na 24. února 2022 pro operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace není dostatečné k zajištění toho, aby všechny příslušné operace řešící tyto výzvy mohly být z fondů podporovány. Je proto vhodné výjimečně umožnit výběr těchto operací před schválením související změny programu a způsobilost výdajů na takové operace, které jsou fyzicky dokončeny nebo plně provedeny, a rozšířit tyto možnosti na operace podporované z Evropského námořního a rybářského fondu (dále jen „ENRF“), které řeší důsledky ruské agrese pro odvětví rybolovu a akvakultury. S ohledem na to, že v nejvíce postižených regionech jsou k dispozici jen omezené finanční prostředky, mělo by navíc být možné tyto operace podporovat i mimo programovou oblast v rámci příslušného členského státu, neboť situace osob prchajících před ruskou agresí a pohybujících se v rámci jednotlivých členských států a mezi nimi představuje výzvu pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie jako celku. Tyto operace by proto měly být způsobilé bez ohledu na místo, v němž jsou v příslušném členském státě prováděny, neboť jejich umístění není v konečném důsledku rozhodujícím kritériem při řešení okamžitých potřeb. |
| --- | --- |

(6)

Kromě toho se ukázalo, že stanovení data začátku způsobilosti na 24. února 2022 pro operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace není dostatečné k zajištění toho, aby všechny příslušné operace řešící tyto výzvy mohly být z fondů podporovány. Je proto vhodné výjimečně umožnit výběr těchto operací před schválením související změny programu a způsobilost výdajů na takové operace, které jsou fyzicky dokončeny nebo plně provedeny, a rozšířit tyto možnosti na operace podporované z Evropského námořního a rybářského fondu (dále jen „ENRF“), které řeší důsledky ruské agrese pro odvětví rybolovu a akvakultury. S ohledem na to, že v nejvíce postižených regionech jsou k dispozici jen omezené finanční prostředky, mělo by navíc být možné tyto operace podporovat i mimo programovou oblast v rámci příslušného členského státu, neboť situace osob prchajících před ruskou agresí a pohybujících se v rámci jednotlivých členských států a mezi nimi představuje výzvu pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie jako celku. Tyto operace by proto měly být způsobilé bez ohledu na místo, v němž jsou v příslušném členském státě prováděny, neboť jejich umístění není v konečném důsledku rozhodujícím kritériem při řešení okamžitých potřeb.

| (7) | Vzhledem k tomu, že zátěž místních orgánů a organizací občanské společnosti působících v místních komunitách spojená s řešením migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace je vysoká, měla by být pro tyto subjekty vyčleněna minimální úroveň podpory ve výši 30 % v souvislosti se zdroji používanými na podporu operací v rámci EFRR nebo ESF v souladu s čl. 98 odst. 4 prvním a druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1303/2013. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomu, že zátěž místních orgánů a organizací občanské společnosti působících v místních komunitách spojená s řešením migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace je vysoká, měla by být pro tyto subjekty vyčleněna minimální úroveň podpory ve výši 30 % v souvislosti se zdroji používanými na podporu operací v rámci EFRR nebo ESF v souladu s čl. 98 odst. 4 prvním a druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1303/2013.

| (8) | S cílem zmírnit administrativní zátěž členských států v souvislosti s měnícími se potřebami a dodržováním finančních přídělů v rámci operačního programu by měl být v rámci programového období 2014–2020 zrušen požadavek na formální změnu operačního programu, pokud jde o převody mezi tematickými cíli v rámci priority téhož fondu a kategorie regionů. |
| --- | --- |

(8)

S cílem zmírnit administrativní zátěž členských států v souvislosti s měnícími se potřebami a dodržováním finančních přídělů v rámci operačního programu by měl být v rámci programového období 2014–2020 zrušen požadavek na formální změnu operačního programu, pokud jde o převody mezi tematickými cíli v rámci priority téhož fondu a kategorie regionů.

| (9) | V neposlední řadě by měl být v zájmu optimalizace využití prostředků přidělených na období 2014–2020 v souvislosti s uzavíráním programů v programovém období 2014-2020 zvýšen strop flexibility u priorit pro výpočet konečného zůstatku příspěvku z fondů. |
| --- | --- |

(9)

V neposlední řadě by měl být v zájmu optimalizace využití prostředků přidělených na období 2014–2020 v souvislosti s uzavíráním programů v programovém období 2014-2020 zvýšen strop flexibility u priorit pro výpočet konečného zůstatku příspěvku z fondů.

| (10) | Určitá flexibilita pro řešení bezprecedentní situace by měla být stanovena také v právním rámci, kterým se řídí programy v programovém období 2021–2027. V zájmu zmírnění zátěže pro vnitrostátní rozpočty by měly být opět navýšeny platby předběžného financování na programy v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. Vzhledem k výzvám, které s sebou vysídlování osob přináší, a k integrovaným reakcím požadovaným od členských států, by navíc v případech, kdy členský stát věnuje v rámci jednoho ze svých programů soudržnosti na období 2021–2027 prioritu na podporu operací zaměřených na socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, měla být do 30. června 2024 pro tuto prioritu možná míra spolufinancování ve výši až 100 % za předpokladu, že je místním orgánům a organizacím občanské společnosti působícím v místních komunitách poskytnuta odpovídající výše podpory a celková částka naplánovaná v rámci těchto priorit v členském státě nepřekročí 5 % původního vnitrostátního přídělu daného členského státu z EFRR a Evropského sociálního fondu plus (dále jen „ESF+“) dohromady. Tím není dotčena možnost členských států naplánovat dodatečné částky na tyto priority s běžnou mírou spolufinancování. S ohledem na narušení na konci programového období 2014–2020 způsobená vojenskou agresí Ruské federace vedle dlouhodobých dopadů pandemie COVID-19 na provádění projektů a pokračující narušení hodnotových řetězců by měla být rovněž poskytnuta dodatečná flexibilita, která umožní přímé poskytování podpory a dokončení operací, jejichž provádění bylo zahájeno v souladu s legislativním rámcem na období 2014–2020 před datem legislativního návrhu tohoto nařízení, a to i v případech, kdy by tyto operace nespadaly do oblasti působnosti dotčeného fondu v rámci programového období 2021–2027, s výjimkou případů, kdy byly fondy použity podle čl. 98 odst. 4 prvního a druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby by bylo možné tyto operace přiřadit k typům intervencí, měla by být odpovídajícím způsobem upravena příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (7). Podpora těchto operací nebude mít vliv na povinnosti členských států plnit požadavky na tematické zaměření a cíle příspěvku v oblasti klimatu. |
| --- | --- |

(10)

Určitá flexibilita pro řešení bezprecedentní situace by měla být stanovena také v právním rámci, kterým se řídí programy v programovém období 2021–2027. V zájmu zmírnění zátěže pro vnitrostátní rozpočty by měly být opět navýšeny platby předběžného financování na programy v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. Vzhledem k výzvám, které s sebou vysídlování osob přináší, a k integrovaným reakcím požadovaným od členských států, by navíc v případech, kdy členský stát věnuje v rámci jednoho ze svých programů soudržnosti na období 2021–2027 prioritu na podporu operací zaměřených na socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, měla být do 30. června 2024 pro tuto prioritu možná míra spolufinancování ve výši až 100 % za předpokladu, že je místním orgánům a organizacím občanské společnosti působícím v místních komunitách poskytnuta odpovídající výše podpory a celková částka naplánovaná v rámci těchto priorit v členském státě nepřekročí 5 % původního vnitrostátního přídělu daného členského státu z EFRR a Evropského sociálního fondu plus (dále jen „ESF+“) dohromady. Tím není dotčena možnost členských států naplánovat dodatečné částky na tyto priority s běžnou mírou spolufinancování. S ohledem na narušení na konci programového období 2014–2020 způsobená vojenskou agresí Ruské federace vedle dlouhodobých dopadů pandemie COVID-19 na provádění projektů a pokračující narušení hodnotových řetězců by měla být rovněž poskytnuta dodatečná flexibilita, která umožní přímé poskytování podpory a dokončení operací, jejichž provádění bylo zahájeno v souladu s legislativním rámcem na období 2014–2020 před datem legislativního návrhu tohoto nařízení, a to i v případech, kdy by tyto operace nespadaly do oblasti působnosti dotčeného fondu v rámci programového období 2021–2027, s výjimkou případů, kdy byly fondy použity podle čl. 98 odst. 4 prvního a druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby by bylo možné tyto operace přiřadit k typům intervencí, měla by být odpovídajícím způsobem upravena příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (7). Podpora těchto operací nebude mít vliv na povinnosti členských států plnit požadavky na tematické zaměření a cíle příspěvku v oblasti klimatu.

| (11) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž pomoci členským státům při řešení výzev plynoucích z příchodu mimořádně vysokého počtu osob prchajících před vojenskou agresí Ruské federace vůči Ukrajině a podpořit pokračující úsilí členských států o přechod k odolnému oživení hospodářství po pandemii COVID-19, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků navrhované činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž pomoci členským státům při řešení výzev plynoucích z příchodu mimořádně vysokého počtu osob prchajících před vojenskou agresí Ruské federace vůči Ukrajině a podpořit pokračující úsilí členských států o přechod k odolnému oživení hospodářství po pandemii COVID-19, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků navrhované činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (12) | Nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) 2021/1060 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) 2021/1060 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (13) | Vzhledem k potřebě poskytnout rychlou úlevu veřejným rozpočtům s cílem zachovat schopnost členských států udržet proces hospodářského oživení a umožnit urychlené naplánování postupného provádění operací v rámci programového období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k potřebě poskytnout rychlou úlevu veřejným rozpočtům s cílem zachovat schopnost členských států udržet proces hospodářského oživení a umožnit urychlené naplánování postupného provádění operací v rámci programového období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) č. 1303/2013

Nařízení (EU) č. 1303/2013 se mění takto:

| 1) | V článku 30 se doplňují nové odstavce, které znějí:

  „6.   Odchylně od odstavců 1 a 2 může členský stát v případě programů podporovaných z EFRR, ESF nebo Fondu soudržnosti převádět finanční příděly mezi různými tematickými cíli v rámci stejné priority téhož fondu a kategorie regionů téhož programu.
  Takové převody jsou považovány za nepodstatné a nevyžadují rozhodnutí Komise o změně programu. Tyto převody nicméně musí splňovat veškeré regulační požadavky a monitorovací výbor je musí předem schválit. Členský stát oznámí revidované finanční tabulky Komisi.


  7.   Odchylně od odstavců 1 a 2 uplatnění míry spolufinancování ve výši až 100 % podle čl. 120 odst. 9 na určitou prioritní osu zaměřenou na socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, která byla zřízena v rámci určitého programu, včetně prioritních os, jež jsou věnovány operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, nevyžaduje rozhodnutí Komise o změně programu. Změnu musí předem schválit monitorovací výbor. Členský stát oznámí revidované finanční tabulky Komisi.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 30 se doplňují nové odstavce, které znějí:

„6.   Odchylně od odstavců 1 a 2 může členský stát v případě programů podporovaných z EFRR, ESF nebo Fondu soudržnosti převádět finanční příděly mezi různými tematickými cíli v rámci stejné priority téhož fondu a kategorie regionů téhož programu.

Takové převody jsou považovány za nepodstatné a nevyžadují rozhodnutí Komise o změně programu. Tyto převody nicméně musí splňovat veškeré regulační požadavky a monitorovací výbor je musí předem schválit. Členský stát oznámí revidované finanční tabulky Komisi.

7.   Odchylně od odstavců 1 a 2 uplatnění míry spolufinancování ve výši až 100 % podle čl. 120 odst. 9 na určitou prioritní osu zaměřenou na socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, která byla zřízena v rámci určitého programu, včetně prioritních os, jež jsou věnovány operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, nevyžaduje rozhodnutí Komise o změně programu. Změnu musí předem schválit monitorovací výbor. Členský stát oznámí revidované finanční tabulky Komisi.“

| 2) | V článku 65 se vkládá nový odstavec, který zní:

  „10a.   Odstavec 6 se nepoužije na operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.
  Odstavec 6 se rovněž nepoužije na operace podporované z ENRF, které řeší důsledky této agrese pro odvětví rybolovu a akvakultury.
  Odchylně od čl. 125 odst. 3 písm. b) mohou být tyto operace vybrány pro poskytnutí podpory z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti nebo ENRF před schválením pozměněného programu.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 65 se vkládá nový odstavec, který zní:

„10a.   Odstavec 6 se nepoužije na operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.

Odstavec 6 se rovněž nepoužije na operace podporované z ENRF, které řeší důsledky této agrese pro odvětví rybolovu a akvakultury.

Odchylně od čl. 125 odst. 3 písm. b) mohou být tyto operace vybrány pro poskytnutí podpory z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti nebo ENRF před schválením pozměněného programu.“

| 3) | V článku 68c se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Při provádění operací zaměřených na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace mohou členské státy mezi výdaje vykázané v žádostech o platbu zahrnout jednotkové náklady spojené se základními potřebami a podporou osob, kterým byla poskytnuta dočasná ochrana nebo jiná odpovídající ochrana podle vnitrostátního práva v souladu s prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2022/382 (*1) a směrnicí Rady 2001/55/ES (*2). Tyto jednotkové náklady činí 100 EUR na týden za každý celý nebo částečný týden, kdy se daná osoba nachází v dotčeném členském státě. Jednotkové náklady lze použít po celkovou dobu nejvýše 26 týdnů ode dne příjezdu dané osoby do Unie.

  (*1)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/382 ze dne 4. března 2022, kterým se stanoví, že nastal případ hromadného přílivu vysídlených osob z Ukrajiny ve smyslu článku 5 směrnice 2001/55/ES, a kterým se zavádí jejich dočasná ochrana (Úř. věst. L 71, 4.3.2022, s. 1)."


  (*2)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).“
  " |
| --- | --- |

3)

V článku 68c se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Při provádění operací zaměřených na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace mohou členské státy mezi výdaje vykázané v žádostech o platbu zahrnout jednotkové náklady spojené se základními potřebami a podporou osob, kterým byla poskytnuta dočasná ochrana nebo jiná odpovídající ochrana podle vnitrostátního práva v souladu s prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2022/382 (*1) a směrnicí Rady 2001/55/ES (*2). Tyto jednotkové náklady činí 100 EUR na týden za každý celý nebo částečný týden, kdy se daná osoba nachází v dotčeném členském státě. Jednotkové náklady lze použít po celkovou dobu nejvýše 26 týdnů ode dne příjezdu dané osoby do Unie.

*1

*2

(*1)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/382 ze dne 4. března 2022, kterým se stanoví, že nastal případ hromadného přílivu vysídlených osob z Ukrajiny ve smyslu článku 5 směrnice 2001/55/ES, a kterým se zavádí jejich dočasná ochrana (Úř. věst. L 71, 4.3.2022, s. 1)."

*1

(*2)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).“
  "

*2

| 4) | V čl. 70 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Pokud jsou operace čerpající podporu z EFRR, ESF nebo Fondu soudržnosti zaměřeny na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace prováděny mimo programovou oblast, ale v rámci daného členského státu, použije se pouze písmeno d) prvního pododstavce.“ |
| --- | --- |

4)

V čl. 70 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pokud jsou operace čerpající podporu z EFRR, ESF nebo Fondu soudržnosti zaměřeny na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace prováděny mimo programovou oblast, ale v rámci daného členského státu, použije se pouze písmeno d) prvního pododstavce.“

| 5) | V článku 70 se odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Odstavce 1, 2 a 3 se nepoužijí na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce. Odstavce 2 a 3 se nepoužijí na operace podporované z ESF, s výjimkou odst. 2 čtvrtého pododstavce.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 70 se odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Odstavce 1, 2 a 3 se nepoužijí na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce. Odstavce 2 a 3 se nepoužijí na operace podporované z ESF, s výjimkou odst. 2 čtvrtého pododstavce.“

| 6) | V článku 96 se odstavec 10 nahrazuje tímto:

  „10.   Aniž je dotčen čl. 30 odst. 5, 6 a 7, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o schválení všech prvků operačního programu, včetně případných budoucích změn operačního programu, na něž se vztahuje tento článek, s výjimkou prvků, na něž se vztahuje odst. 2 první pododstavec písm. b) bod vi), písm. c) bod v) a písmeno e), odstavce 4 a 5, odst. 6 písm. a) a c) a odstavec 7, za něž jsou i nadále odpovědné členské státy.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 96 se odstavec 10 nahrazuje tímto:

„10.   Aniž je dotčen čl. 30 odst. 5, 6 a 7, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o schválení všech prvků operačního programu, včetně případných budoucích změn operačního programu, na něž se vztahuje tento článek, s výjimkou prvků, na něž se vztahuje odst. 2 první pododstavec písm. b) bod vi), písm. c) bod v) a písmeno e), odstavce 4 a 5, odst. 6 písm. a) a c) a odstavec 7, za něž jsou i nadále odpovědné členské státy.“

| 7) | V článku 98 se odstavec 4 mění takto:






  a) | za první pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

  „Kromě toho mohou být tyto operace rovněž financovány z Fondu soudržnosti na základě pravidel platných pro EFRR nebo ESF.“; |
| --- | --- | --- |

7)

V článku 98 se odstavec 4 mění takto:

a)

za první pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

„Kromě toho mohou být tyto operace rovněž financovány z Fondu soudržnosti na základě pravidel platných pro EFRR nebo ESF.“;

| b) | za druhý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

  „Pokud specifická prioritní osa využívá možnosti stanovené v prvním a druhém pododstavci, přidělí se nejméně 30 % finančního přídělu této prioritní osy na operace, jejichž příjemci jsou místní orgány anebo organizace občanské společnosti působící v místních komunitách. Členské státy informují o splnění této podmínky v závěrečné zprávě o provádění požadované podle čl. 50 odst. 1 a článku 111. Není-li tato podmínka splněna, úhrada ze strany Komise v rámci příslušné prioritní osy se úměrně sníží, aby se zajistilo, že tato podmínka bude dodržena při výpočtu konečného zůstatku, který má být programu vyplacen.“; |
| --- | --- |

b)

za druhý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

„Pokud specifická prioritní osa využívá možnosti stanovené v prvním a druhém pododstavci, přidělí se nejméně 30 % finančního přídělu této prioritní osy na operace, jejichž příjemci jsou místní orgány anebo organizace občanské společnosti působící v místních komunitách. Členské státy informují o splnění této podmínky v závěrečné zprávě o provádění požadované podle čl. 50 odst. 1 a článku 111. Není-li tato podmínka splněna, úhrada ze strany Komise v rámci příslušné prioritní osy se úměrně sníží, aby se zajistilo, že tato podmínka bude dodržena při výpočtu konečného zůstatku, který má být programu vyplacen.“;

| c) | třetí pododstavec se nahrazuje tímto:

  „Pokud je vyžadováno vykazování údajů o účastnících u operací v rámci prioritní osy uvedené ve třetím pododstavci, vycházejí tyto údaje z informovaných odhadů a omezují se na celkový počet podporovaných osob a počet dětí mladších 18 let. Stejné požadavky na podávání zpráv se použijí i na další prioritní osy podporované z ESF, které podporují pouze operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.“ |
| --- | --- |

c)

třetí pododstavec se nahrazuje tímto:

„Pokud je vyžadováno vykazování údajů o účastnících u operací v rámci prioritní osy uvedené ve třetím pododstavci, vycházejí tyto údaje z informovaných odhadů a omezují se na celkový počet podporovaných osob a počet dětí mladších 18 let. Stejné požadavky na podávání zpráv se použijí i na další prioritní osy podporované z ESF, které podporují pouze operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace.“

| 8) | V článku 120 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „9.   V rámci operačního programu může být zřízena samostatná prioritní osa podporující socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí s mírou spolufinancování až 100 %. Tato prioritní osa může být zcela věnována operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, včetně specifické prioritní osy uvedené v čl. 98 odst. 4 třetím pododstavci.“ |
| --- | --- |

8)

V článku 120 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„9.   V rámci operačního programu může být zřízena samostatná prioritní osa podporující socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí s mírou spolufinancování až 100 %. Tato prioritní osa může být zcela věnována operacím zaměřeným na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, včetně specifické prioritní osy uvedené v čl. 98 odst. 4 třetím pododstavci.“

| 9) | V čl. 130 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Odchylně od odstavce 2 nesmí příspěvek z fondů nebo z ENRF poskytnutý v posledním účetním období prostřednictvím výplat konečného zůstatku na danou prioritu u jednotlivých fondů a kategorií regionů překročit o více než 15 % příspěvek z fondů nebo z ENRF na danou prioritu u jednotlivých fondů a kategorií regionů, jak je stanoveno v rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.“ |
| --- | --- |

9)

V čl. 130 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Odchylně od odstavce 2 nesmí příspěvek z fondů nebo z ENRF poskytnutý v posledním účetním období prostřednictvím výplat konečného zůstatku na danou prioritu u jednotlivých fondů a kategorií regionů překročit o více než 15 % příspěvek z fondů nebo z ENRF na danou prioritu u jednotlivých fondů a kategorií regionů, jak je stanoveno v rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.“

Článek 2

Změny nařízení (EU) 2021/1060

Nařízení (EU) 2021/1060 se mění takto:

| 1) | V čl. 90 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „V roce 2022 se neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost vyplatí dodatečné předběžné financování ve výši 0,5 % a v roce 2023 se vyplatí dodatečné předběžné financování ve výši 0,5 % na programy podporované z EFRR, ESF+ nebo Fondu soudržnosti v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. Pokud je program přijat po 31. prosinci 2022, vyplatí se splátka na rok 2022 v roce přijetí.“ |
| --- | --- |

1)

V čl. 90 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V roce 2022 se neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost vyplatí dodatečné předběžné financování ve výši 0,5 % a v roce 2023 se vyplatí dodatečné předběžné financování ve výši 0,5 % na programy podporované z EFRR, ESF+ nebo Fondu soudržnosti v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. Pokud je program přijat po 31. prosinci 2022, vyplatí se splátka na rok 2022 v roce přijetí.“

| 2) | V čl. 90 odst. 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „5.   Částku vyplacenou v rámci předběžného financování pro roky 2021 a 2022, s výjimkou dodatečného předběžného financování uvedeného v odst. 2 třetím pododstavci tohoto článku, Komise zúčtuje v účetní závěrce každý rok. Všechny ostatní částky vyplacené v rámci předběžného financování zúčtuje Komise nejpozději v posledním účetním období v souladu s článkem 100.“ |
| --- | --- |

2)

V čl. 90 odst. 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„5.   Částku vyplacenou v rámci předběžného financování pro roky 2021 a 2022, s výjimkou dodatečného předběžného financování uvedeného v odst. 2 třetím pododstavci tohoto článku, Komise zúčtuje v účetní závěrce každý rok. Všechny ostatní částky vyplacené v rámci předběžného financování zúčtuje Komise nejpozději v posledním účetním období v souladu s článkem 100.“

| 3) | V článku 112 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „7.   Pokud je v rámci programu zřízena samostatná priorita na podporu operací zaměřených na socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, použije se na výdaje vykázané v žádostech o platbu do konce účetního období, které končí 30. června 2024, míra spolufinancování ve výši až 100 %. Po tomto datu se použije míra spolufinancování stanovená v programu v souladu s maximálními mírami spolufinancování uvedenými v odstavcích 3 a 4.
  Celková částka naplánovaná v rámci těchto priorit v členském státě nesmí překročit 5 % původního vnitrostátního přídělu z EFRR a ESF+ dohromady.
  Komise míru spolufinancování přezkoumá do 30. června 2024.
  Nejméně 30 % finančního přídělu této samostatné priority se přidělí na operace, kde jsou příjemci místní orgány nebo organizace občanské společnosti působící v místních komunitách. Členské státy informují o splnění této podmínky v závěrečné zprávě o výkonnosti požadované podle článku 43. Není-li tato podmínka splněna, úhrada ze strany Komise v rámci příslušné priority se úměrně sníží, aby se zajistilo, že tato podmínka bude dodržena při výpočtu konečného zůstatku, který má být programu vyplacen.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 112 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„7.   Pokud je v rámci programu zřízena samostatná priorita na podporu operací zaměřených na socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, použije se na výdaje vykázané v žádostech o platbu do konce účetního období, které končí 30. června 2024, míra spolufinancování ve výši až 100 %. Po tomto datu se použije míra spolufinancování stanovená v programu v souladu s maximálními mírami spolufinancování uvedenými v odstavcích 3 a 4.

Celková částka naplánovaná v rámci těchto priorit v členském státě nesmí překročit 5 % původního vnitrostátního přídělu z EFRR a ESF+ dohromady.

Komise míru spolufinancování přezkoumá do 30. června 2024.

Nejméně 30 % finančního přídělu této samostatné priority se přidělí na operace, kde jsou příjemci místní orgány nebo organizace občanské společnosti působící v místních komunitách. Členské státy informují o splnění této podmínky v závěrečné zprávě o výkonnosti požadované podle článku 43. Není-li tato podmínka splněna, úhrada ze strany Komise v rámci příslušné priority se úměrně sníží, aby se zajistilo, že tato podmínka bude dodržena při výpočtu konečného zůstatku, který má být programu vyplacen.“

| 4) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 118a
  Podmínky pro operace podléhající postupnému provádění, které byly vybrány pro podporu před 29. červnem 2022 podle nařízení (EU) č. 1303/2013

  1.   Bez ohledu na článek 118, pokud byla operace s celkovými náklady přesahujícími 1 000 000 EUR vybrána pro podporu a byla zahájena před 29. červnem 2022 podle nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení pro jednotlivé fondy Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (*3), (EU) č. 1304/2013 (*4), (EU) č. 1300/2013 (*5), (EU) č. 1299/2013 (*6) a (EU) č. 508/2014 (*7), považuje se tato operace za způsobilou pro poskytnutí podpory podle tohoto nařízení a odpovídajících nařízení pro jednotlivé fondy v programovém období 2021–2027.
  Odchylně od čl. 73 odst. 1 a 2 může řídící orgán rozhodnout o poskytnutí podpory na takovou operaci přímo podle tohoto nařízení, pokud jsou splněny tyto podmínky:






  a) | operace má dvě fáze, které jsou identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami; |
| --- | --- | --- |

4)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 118a

Podmínky pro operace podléhající postupnému provádění, které byly vybrány pro podporu před 29. červnem 2022 podle nařízení (EU) č. 1303/2013

1.   Bez ohledu na článek 118, pokud byla operace s celkovými náklady přesahujícími 1 000 000 EUR vybrána pro podporu a byla zahájena před 29. červnem 2022 podle nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení pro jednotlivé fondy Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (*3), (EU) č. 1304/2013 (*4), (EU) č. 1300/2013 (*5), (EU) č. 1299/2013 (*6) a (EU) č. 508/2014 (*7), považuje se tato operace za způsobilou pro poskytnutí podpory podle tohoto nařízení a odpovídajících nařízení pro jednotlivé fondy v programovém období 2021–2027.

Odchylně od čl. 73 odst. 1 a 2 může řídící orgán rozhodnout o poskytnutí podpory na takovou operaci přímo podle tohoto nařízení, pokud jsou splněny tyto podmínky:

a)

operace má dvě fáze, které jsou identifikovatelné z finančního hlediska se samostatnými auditními stopami;

| b) | operace spadá mezi opatření naplánovaná v rámci příslušného specifického cíle a je přiřazena určitému typu intervence v souladu s přílohou I; |
| --- | --- |

b)

operace spadá mezi opatření naplánovaná v rámci příslušného specifického cíle a je přiřazena určitému typu intervence v souladu s přílohou I;

| c) | výdaje zahrnuté do žádosti o platbu v souvislosti s první fází nejsou zahrnuty do žádné žádosti o platbu týkající se druhé fáze; |
| --- | --- |

c)

výdaje zahrnuté do žádosti o platbu v souvislosti s první fází nejsou zahrnuty do žádné žádosti o platbu týkající se druhé fáze;

| d) | členský stát se zaváže dokončit během programového období a zprovoznit druhou a závěrečnou fázi v závěrečné zprávě o provádění, nebo v souvislosti s Evropským námořním a rybářským fondem v poslední výroční zprávě o provádění, předložené v souladu s článkem 141 nařízení (EU) č. 1303/2013. |
| --- | --- |

d)

členský stát se zaváže dokončit během programového období a zprovoznit druhou a závěrečnou fázi v závěrečné zprávě o provádění, nebo v souvislosti s Evropským námořním a rybářským fondem v poslední výroční zprávě o provádění, předložené v souladu s článkem 141 nařízení (EU) č. 1303/2013.

2.   Tento článek se nepoužije na operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruské federace, které jsou podporovány prostřednictvím využití možnosti stanovené v čl. 98 odst. 4 prvním a druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013.

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 289)."

*3

(*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 470)."

*4

(*5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 281)."

*5

(*6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 259)."

*6

(*7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).“
  "

*7

| 5) | V příloze I se na konec tabulky 1 doplňují tyto řádky:








  OBLAST INTERVENCE3 | Koeficient pro výpočet podpory na plnění cílů v oblasti změny klimatu | Koeficient pro výpočet podpory na plnění environmentálních cílů |
| --- | --- | --- | --- |
| „Ostatní kódy týkající se operací, které podléhají postupnému provádění podle článku 118a |
| 183 | Nakládání s odpady z domácností: skladování | 0  % | 100  % |
| 184 | Skladování a přenos elektřiny | 100  % | 40  % |
| 185 | Zemní plyn: skladování, přenos a distribuce | 0  % | 0  % |
| 186 | Letiště | 0  % | 0  % |
| 187 | Produktivní investice do velkých podniků související s nízkouhlíkovým hospodářstvím | 40  % | 0  %“ |

5)

V příloze I se na konec tabulky 1 doplňují tyto řádky:

OBLAST INTERVENCE3

3

Koeficient pro výpočet podpory na plnění cílů v oblasti změny klimatu

Koeficient pro výpočet podpory na plnění environmentálních cílů

„Ostatní kódy týkající se operací, které podléhají postupnému provádění podle článku 118a

183

Nakládání s odpady z domácností: skladování

0  %

100  %

184

Skladování a přenos elektřiny

100  %

40  %

185

Zemní plyn: skladování, přenos a distribuce

0  %

0  %

186

Letiště

0  %

0  %

187

Produktivní investice do velkých podniků související s nízkouhlíkovým hospodářstvím

40  %

0  %“

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 19. října 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 4. října 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 13. října 2022.

1

(2)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 ze dne 6. dubna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014, pokud jde o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE) (Úř. věst. L 109, 8.4.2022, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (Úř. věst. L 72, 12.3.2014, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/613 ze dne 12. dubna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU a stanovení jednotkových nákladů (Úř. věst. L 115, 13.4.2022, s. 38).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

7

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/30

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2040

ze dne 19. října 2022,

kterým se mění nařízení (ES) č. 805/2004, pokud jde o použití regulativního postupu s kontrolou za účelem jeho přizpůsobení článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 81 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Lisabonská smlouva změnila právní rámec, jímž se řídí pravomoci svěřené normotvůrcem Komisi, zavedením rozlišení mezi pravomocemi přenesenými na Komisi, aby mohla přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné (akty v přenesené pravomoci), a pravomocemi svěřenými Komisi, aby mohla přijímat akty, jež zaručí jednotné podmínky pro provedení právně závazných aktů Unie (prováděcí akty). |
| --- | --- |

(1)

Lisabonská smlouva změnila právní rámec, jímž se řídí pravomoci svěřené normotvůrcem Komisi, zavedením rozlišení mezi pravomocemi přenesenými na Komisi, aby mohla přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné (akty v přenesené pravomoci), a pravomocemi svěřenými Komisi, aby mohla přijímat akty, jež zaručí jednotné podmínky pro provedení právně závazných aktů Unie (prováděcí akty).

| (2) | Legislativní akty přijaté před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost svěřují Komisi pravomoci přijímat opatření regulativním postupem s kontrolou, který je stanoven článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (2). |
| --- | --- |

(2)

Legislativní akty přijaté před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost svěřují Komisi pravomoci přijímat opatření regulativním postupem s kontrolou, který je stanoven článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (2).

| (3) | Dřívější návrhy na přizpůsobení právních aktů odkazujících na regulativní postup s kontrolou právnímu rámci, který zavedla Lisabonská smlouva, byly v důsledku stagnace interinstitucionálních jednání staženy (3). |
| --- | --- |

(3)

Dřívější návrhy na přizpůsobení právních aktů odkazujících na regulativní postup s kontrolou právnímu rámci, který zavedla Lisabonská smlouva, byly v důsledku stagnace interinstitucionálních jednání staženy (3).

| (4) | Evropský parlament, Rada a Komise se následně v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (4) dohodly na novém rámci pro akty v přenesené pravomoci a uznaly, že je nezbytné sladit veškeré stávající právní předpisy s právním rámcem zavedeným Lisabonskou smlouvou. Zejména se shodly, že je nezbytné přiřadit vysokou prioritu urychlené harmonizaci všech základních aktů, jež stále odkazují na regulativní postup s kontrolou. Komise se zavázala připravit návrh této harmonizace do konce roku 2016. |
| --- | --- |

(4)

Evropský parlament, Rada a Komise se následně v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (4) dohodly na novém rámci pro akty v přenesené pravomoci a uznaly, že je nezbytné sladit veškeré stávající právní předpisy s právním rámcem zavedeným Lisabonskou smlouvou. Zejména se shodly, že je nezbytné přiřadit vysokou prioritu urychlené harmonizaci všech základních aktů, jež stále odkazují na regulativní postup s kontrolou. Komise se zavázala připravit návrh této harmonizace do konce roku 2016.

| (5) | Zmocnění Komise ke změně vzorových formulářů stanovených v přílohách nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 (5) stanoví použití regulativního postupu s kontrolou. Vzhledem k tomu, že toto zmocnění splňuje kritéria uvedená v článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), mělo by být přizpůsobeno tomuto ustanovení. |
| --- | --- |

(5)

Zmocnění Komise ke změně vzorových formulářů stanovených v přílohách nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 (5) stanoví použití regulativního postupu s kontrolou. Vzhledem k tomu, že toto zmocnění splňuje kritéria uvedená v článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), mělo by být přizpůsobeno tomuto ustanovení.

| (6) | Za účelem aktualizace nařízení (ES) č. 805/2004 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se mění přílohy daného nařízení za účelem aktualizace vzorových formulářů. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem aktualizace nařízení (ES) č. 805/2004 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se mění přílohy daného nařízení za účelem aktualizace vzorových formulářů. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (7) | Tímto nařízením by neměly být dotčeny již zahájené postupy, u nichž výbor ještě před vstupem tohoto nařízení v platnost zaujal stanovisko v souladu s článkem 5a rozhodnutí 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(7)

Tímto nařízením by neměly být dotčeny již zahájené postupy, u nichž výbor ještě před vstupem tohoto nařízení v platnost zaujal stanovisko v souladu s článkem 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

| (8) | V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, oznámilo Irsko své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, oznámilo Irsko své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.

| (9) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

| (10) | Nařízení (ES) č. 805/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(10)

Nařízení (ES) č. 805/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 805/2004

Nařízení (ES) č. 805/2004 se mění takto:

| 1) | článek 31 se nahrazuje tímto:

  „Článek 31
  Změny příloh
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 31a akty v přenesené pravomoci, kterými se mění přílohy za účelem aktualizace vzorových formulářů.“; |
| --- | --- |

1)

článek 31 se nahrazuje tímto:

„Článek 31

Změny příloh

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 31a akty v přenesené pravomoci, kterými se mění přílohy za účelem aktualizace vzorových formulářů.“;

| 2) | vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 31a
  Výkon přenesené pravomoci

  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.


  2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 31 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 26. října 2022. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.


  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 31 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.


  4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (*1).


  5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.


  6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 31 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.



  (*1)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 31a

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 31 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 26. října 2022. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 31 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (*1).

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 31 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

(*1)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“;"

*1

| 3) | článek 32 se zrušuje. |
| --- | --- |

3)

článek 32 se zrušuje.

Článek 2

Probíhající postupy

Tímto nařízením nejsou dotčeny již zahájené postupy, u nichž výbor již zaujal stanovisko v souladu s článkem 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Štrasburku dne 19. října 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2019 (Úř. věst. C 158, 30.4.2021, s. 832) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 28. června 2022 (Úř. věst. C 280, 21.7.2022, s. 14). Postoj Evropského parlamentu ze dne 18. října 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).

2

(3)  
  Úř. věst. C 80, 7.3.2015, s. 17.

3

(4)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se zavádí evropský exekuční titul pro nesporné nároky (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 15).

5

---

SMĚRNICE

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/33

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/2041

ze dne 19. října 2022

o přiměřených minimálních mzdách v Evropské unii

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 153 odst. 1 písm. b) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) je cílem Unie mimo jiné podporovat blahobyt svých obyvatel a usilovat o udržitelný rozvoj Evropy založený na vysoce konkurenceschopném sociálně-tržním hospodářství, a zajistit tak plnou zaměstnanost a společenský pokrok, vysokou míru ochrany a zlepšování kvality životního prostředí a zároveň podporovat sociální spravedlnost a rovnost žen a mužů. Podle článku 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přihlížet mimo jiné k požadavkům spojeným s podporou vysoké míry zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany a bojem proti sociálnímu vyloučení. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) je cílem Unie mimo jiné podporovat blahobyt svých obyvatel a usilovat o udržitelný rozvoj Evropy založený na vysoce konkurenceschopném sociálně-tržním hospodářství, a zajistit tak plnou zaměstnanost a společenský pokrok, vysokou míru ochrany a zlepšování kvality životního prostředí a zároveň podporovat sociální spravedlnost a rovnost žen a mužů. Podle článku 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přihlížet mimo jiné k požadavkům spojeným s podporou vysoké míry zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany a bojem proti sociálnímu vyloučení.

| (2) | V článku 151 Smlouvy o fungování EU se uvádí, že Unie a členské státy, vědomy si základních sociálních práv, jak jsou stanovena v Evropské sociální chartě (dále jen „Charta“), mají za cíl mimo jiné podporu zaměstnanosti, zlepšování životních a pracovních podmínek tak, aby bylo možno tyto podmínky vyrovnat a přitom udržet jejich zvýšenou úroveň, přiměřenou sociální ochranu a sociální dialog. |
| --- | --- |

(2)

V článku 151 Smlouvy o fungování EU se uvádí, že Unie a členské státy, vědomy si základních sociálních práv, jak jsou stanovena v Evropské sociální chartě (dále jen „Charta“), mají za cíl mimo jiné podporu zaměstnanosti, zlepšování životních a pracovních podmínek tak, aby bylo možno tyto podmínky vyrovnat a přitom udržet jejich zvýšenou úroveň, přiměřenou sociální ochranu a sociální dialog.

| (3) | V článku 31 Listiny základních práv Evropské unie (4) (dále jen „Listina“) je stanoveno, že každý pracovník má právo na pracovní podmínky respektující jeho zdraví, bezpečnost a důstojnost. V článku 27 Listiny je stanoveno právo pracovníků na informování a projednávání. V článku 28 Listiny je stanoveno právo pracovníků a zaměstnavatelů či jejich příslušných organizací v souladu s právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi sjednávat a uzavírat na vhodných úrovních kolektivní smlouvy. V článku 23 Listiny je stanoveno právo na rovnost žen a mužů ve všech oblastech včetně zaměstnání, práce a odměny za práci. |
| --- | --- |

(3)

V článku 31 Listiny základních práv Evropské unie (4) (dále jen „Listina“) je stanoveno, že každý pracovník má právo na pracovní podmínky respektující jeho zdraví, bezpečnost a důstojnost. V článku 27 Listiny je stanoveno právo pracovníků na informování a projednávání. V článku 28 Listiny je stanoveno právo pracovníků a zaměstnavatelů či jejich příslušných organizací v souladu s právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi sjednávat a uzavírat na vhodných úrovních kolektivní smlouvy. V článku 23 Listiny je stanoveno právo na rovnost žen a mužů ve všech oblastech včetně zaměstnání, práce a odměny za práci.

| (4) | V Chartě je stanoveno, že všichni pracovníci mají právo na spravedlivé pracovní podmínky. Uznává se v ní právo všech pracovníků na spravedlivou odměnu, která jim i jejich rodinám zajistí slušnou životní úroveň. Uznává se v ní i úloha svobodně uzavřených kolektivních smluv, jakož i zákonných mechanismů pro stanovování minimálních mezd pro zajištění účinného výkonu tohoto práva, právo všech pracovníků a zaměstnavatelů na svobodu sdružování v místních, národních a mezinárodních organizacích k ochraně svých hospodářských a sociálních zájmů a právo kolektivně vyjednávat. |
| --- | --- |

(4)

V Chartě je stanoveno, že všichni pracovníci mají právo na spravedlivé pracovní podmínky. Uznává se v ní právo všech pracovníků na spravedlivou odměnu, která jim i jejich rodinám zajistí slušnou životní úroveň. Uznává se v ní i úloha svobodně uzavřených kolektivních smluv, jakož i zákonných mechanismů pro stanovování minimálních mezd pro zajištění účinného výkonu tohoto práva, právo všech pracovníků a zaměstnavatelů na svobodu sdružování v místních, národních a mezinárodních organizacích k ochraně svých hospodářských a sociálních zájmů a právo kolektivně vyjednávat.

| (5) | V kapitole II evropského pilíře sociálních práv vyhlášeného v Göteborgu dne 17. listopadu 2017 je stanoven soubor zásad, který má být vodítkem k zajištění spravedlivých pracovních podmínek. Zásada 6 evropského pilíře sociálních práv potvrzuje právo pracovníků na spravedlivou mzdu umožňující důstojnou životní úroveň. Rovněž stanovuje, že má být zajištěna přiměřená minimální mzda, která uspokojí potřeby pracovníků a jejich rodin s přihlédnutím k vnitrostátním hospodářským a sociálním podmínkám, přičemž však má být zachován přístup k zaměstnání a motivace hledat si práci. Dále připomíná, že má být zamezeno chudobě pracujících a že všechny mzdy mají být stanovovány transparentním a předvídatelným způsobem podle vnitrostátních zvyklostí a má být uznávána samostatnost sociálních partnerů. Podle zásady č. 8 evropského pilíře sociálních práv mají být sociální partneři při tvorbě a provádění hospodářské politiky, politiky zaměstnanosti a sociální politiky konzultováni podle vnitrostátních zvyklostí a mají být podporováni ve sjednávání a uzavírání kolektivních smluv v záležitostech, které se jich týkají, přičemž je uznávána jejich samostatnost a právo na kolektivní akce. |
| --- | --- |

(5)

V kapitole II evropského pilíře sociálních práv vyhlášeného v Göteborgu dne 17. listopadu 2017 je stanoven soubor zásad, který má být vodítkem k zajištění spravedlivých pracovních podmínek. Zásada 6 evropského pilíře sociálních práv potvrzuje právo pracovníků na spravedlivou mzdu umožňující důstojnou životní úroveň. Rovněž stanovuje, že má být zajištěna přiměřená minimální mzda, která uspokojí potřeby pracovníků a jejich rodin s přihlédnutím k vnitrostátním hospodářským a sociálním podmínkám, přičemž však má být zachován přístup k zaměstnání a motivace hledat si práci. Dále připomíná, že má být zamezeno chudobě pracujících a že všechny mzdy mají být stanovovány transparentním a předvídatelným způsobem podle vnitrostátních zvyklostí a má být uznávána samostatnost sociálních partnerů. Podle zásady č. 8 evropského pilíře sociálních práv mají být sociální partneři při tvorbě a provádění hospodářské politiky, politiky zaměstnanosti a sociální politiky konzultováni podle vnitrostátních zvyklostí a mají být podporováni ve sjednávání a uzavírání kolektivních smluv v záležitostech, které se jich týkají, přičemž je uznávána jejich samostatnost a právo na kolektivní akce.

| (6) | Hlavní směr č. 5 přílohy rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 (5) vyzývá členské státy, které zavedly vnitrostátní mechanismy ke stanovování zákonných minimálních mezd, aby zajistily účinné zapojení sociálních partnerů do stanovování mezd a spravedlivé mzdy umožňující důstojnou životní úroveň a aby věnovaly zvláštní pozornost skupinám s nižšími a středními příjmy, s cílem dosáhnout vzestupné konvergence. Uvedený hlavní směr rovněž vyzývá členské státy, aby podporovaly sociální dialog a kolektivní vyjednávání za účelem stanovení mezd. Dále členské státy a sociální partnery vyzývá, při respektování vnitrostátních postupů, k zajištění toho, aby všichni pracovníci měli přiměřené a spravedlivé mzdy na základě kolektivních smluv nebo přiměřených zákonných minimálních mezd, a to s ohledem na jejich dopad na konkurenceschopnost, vytváření pracovních míst a chudobu pracujících. Ve sdělení Komise ze dne 17. září 2020 nazvaném „Roční strategie pro udržitelný růst 2021“ se uvádí, že členské státy by měly přijmout opatření k zajištění spravedlivých pracovních podmínek. Mimoto sdělení Komise ze dne 17. prosince 2019 nazvané „Strategie pro udržitelný růst na rok 2020“ připomíná, že v kontextu rostoucích sociálních rozdílů je důležité zajistit, aby každý pracovník dostával spravedlivou mzdu. Řadě členských států byla vydána doporučení pro jednotlivé země v oblasti minimálních mezd s cílem zlepšit stanovování minimálních mezd a jejich aktualizaci. |
| --- | --- |

(6)

Hlavní směr č. 5 přílohy rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 (5) vyzývá členské státy, které zavedly vnitrostátní mechanismy ke stanovování zákonných minimálních mezd, aby zajistily účinné zapojení sociálních partnerů do stanovování mezd a spravedlivé mzdy umožňující důstojnou životní úroveň a aby věnovaly zvláštní pozornost skupinám s nižšími a středními příjmy, s cílem dosáhnout vzestupné konvergence. Uvedený hlavní směr rovněž vyzývá členské státy, aby podporovaly sociální dialog a kolektivní vyjednávání za účelem stanovení mezd. Dále členské státy a sociální partnery vyzývá, při respektování vnitrostátních postupů, k zajištění toho, aby všichni pracovníci měli přiměřené a spravedlivé mzdy na základě kolektivních smluv nebo přiměřených zákonných minimálních mezd, a to s ohledem na jejich dopad na konkurenceschopnost, vytváření pracovních míst a chudobu pracujících. Ve sdělení Komise ze dne 17. září 2020 nazvaném „Roční strategie pro udržitelný růst 2021“ se uvádí, že členské státy by měly přijmout opatření k zajištění spravedlivých pracovních podmínek. Mimoto sdělení Komise ze dne 17. prosince 2019 nazvané „Strategie pro udržitelný růst na rok 2020“ připomíná, že v kontextu rostoucích sociálních rozdílů je důležité zajistit, aby každý pracovník dostával spravedlivou mzdu. Řadě členských států byla vydána doporučení pro jednotlivé země v oblasti minimálních mezd s cílem zlepšit stanovování minimálních mezd a jejich aktualizaci.

| (7) | Lepší životní a pracovní podmínky, zajištěné mimo jiné přiměřenou úrovní minimálních mezd, jsou ku prospěchu pracovníků i podniků v Unii, jakož i společnosti a hospodářství obecně, a jsou předpokladem pro spravedlivý a udržitelný hospodářský růst podporující začlenění. Zmenšení značných rozdílů v rozsahu působnosti a přiměřenosti ochrany formou minimální mzdy přispívá k větší spravedlnosti na trhu práce Unie, k prevenci a omezování mzdových a sociálních nerovností a k podpoře hospodářského a společenského pokroku a vzestupné konvergenci. Hospodářská soutěž na jednotném trhu by měla být založena na vysokých sociálních standardech, včetně vysoké míry ochrany pracovníků a vytváření kvalitních pracovních míst, jakož i na inovaci a zvyšování produktivity, a zároveň zajišťovat rovné podmínky. |
| --- | --- |

(7)

Lepší životní a pracovní podmínky, zajištěné mimo jiné přiměřenou úrovní minimálních mezd, jsou ku prospěchu pracovníků i podniků v Unii, jakož i společnosti a hospodářství obecně, a jsou předpokladem pro spravedlivý a udržitelný hospodářský růst podporující začlenění. Zmenšení značných rozdílů v rozsahu působnosti a přiměřenosti ochrany formou minimální mzdy přispívá k větší spravedlnosti na trhu práce Unie, k prevenci a omezování mzdových a sociálních nerovností a k podpoře hospodářského a společenského pokroku a vzestupné konvergenci. Hospodářská soutěž na jednotném trhu by měla být založena na vysokých sociálních standardech, včetně vysoké míry ochrany pracovníků a vytváření kvalitních pracovních míst, jakož i na inovaci a zvyšování produktivity, a zároveň zajišťovat rovné podmínky.

| (8) | Jsou-li minimální mzdy nastaveny na přiměřené úrovni, jak je stanoveno ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách, chrání příjem pracovníků, zejména těch znevýhodněných, a pomáhají zajistit důstojnou životní úroveň, o což usiluje Úmluva Mezinárodní organizace práce (MOP) č. 131 o stanovení minimální mzdy z roku 1970. Minimální mzdy, které zajišťují důstojnou životní úroveň a dosahují tak meze důstojnosti, mohou přispívat ke snižování chudoby na vnitrostátní úrovni a k udržení domácí poptávky a zachování kupní síly, zvyšovat motivaci k práci, zmenšovat mzdové nerovnosti, rozdíly v odměňování žen a mužů a výskyt chudoby pracujících a omezovat pokles příjmu během hospodářského útlumu. |
| --- | --- |

(8)

Jsou-li minimální mzdy nastaveny na přiměřené úrovni, jak je stanoveno ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách, chrání příjem pracovníků, zejména těch znevýhodněných, a pomáhají zajistit důstojnou životní úroveň, o což usiluje Úmluva Mezinárodní organizace práce (MOP) č. 131 o stanovení minimální mzdy z roku 1970. Minimální mzdy, které zajišťují důstojnou životní úroveň a dosahují tak meze důstojnosti, mohou přispívat ke snižování chudoby na vnitrostátní úrovni a k udržení domácí poptávky a zachování kupní síly, zvyšovat motivaci k práci, zmenšovat mzdové nerovnosti, rozdíly v odměňování žen a mužů a výskyt chudoby pracujících a omezovat pokles příjmu během hospodářského útlumu.

| (9) | V posledním desetiletí došlo k nárůstu chudoby pracujících v Unii a s chudobou se potýká více pracovníků. Během hospodářského útlumu je obzvláště důležitá úloha přiměřených minimálních mezd, jež by chránily pracovníky s nízkými mzdami, jelikož jsou zranitelnější vůči důsledkům tohoto útlumu, přičemž přiměřené minimální mzdy mají zásadní význam pro podporu udržitelného hospodářského oživení podporujícího začlenění, které by mělo vést ke zvýšení kvality pracovních míst. Pro zajištění udržitelného oživení je naprosto zásadní, aby podniky, zejména mikropodniky a malé podniky, prosperovaly. S ohledem na dopady pandemie COVID-19 je důležité zhodnotit přiměřenost mezd v odvětvích s nízkými mzdami, která se během krize ukázala jako zásadní a která mají značnou společenskou hodnotou. |
| --- | --- |

(9)

V posledním desetiletí došlo k nárůstu chudoby pracujících v Unii a s chudobou se potýká více pracovníků. Během hospodářského útlumu je obzvláště důležitá úloha přiměřených minimálních mezd, jež by chránily pracovníky s nízkými mzdami, jelikož jsou zranitelnější vůči důsledkům tohoto útlumu, přičemž přiměřené minimální mzdy mají zásadní význam pro podporu udržitelného hospodářského oživení podporujícího začlenění, které by mělo vést ke zvýšení kvality pracovních míst. Pro zajištění udržitelného oživení je naprosto zásadní, aby podniky, zejména mikropodniky a malé podniky, prosperovaly. S ohledem na dopady pandemie COVID-19 je důležité zhodnotit přiměřenost mezd v odvětvích s nízkými mzdami, která se během krize ukázala jako zásadní a která mají značnou společenskou hodnotou.

| (10) | U žen, mladších pracovníků, migrantů, rodičů samoživitelů, pracovníků s nízkou kvalifikací, osob se zdravotním postižením, a zejména u osob, které trpí vícenásobnou diskriminací, je pravděpodobnost, že budou pobírat minimální nebo nízkou mzdu, stále vyšší než u jiných skupin pracujících. Vzhledem k nadměrnému zastoupení žen v málo placených zaměstnáních přispívá větší přiměřenost minimálních mezd k rovnosti žen a mužů, odstraňuje rozdíly v příjmech a důchodech žen a mužů, dostává ženy a jejich rodiny z chudoby a přispívá k udržitelnému hospodářskému růstu v Unii. |
| --- | --- |

(10)

U žen, mladších pracovníků, migrantů, rodičů samoživitelů, pracovníků s nízkou kvalifikací, osob se zdravotním postižením, a zejména u osob, které trpí vícenásobnou diskriminací, je pravděpodobnost, že budou pobírat minimální nebo nízkou mzdu, stále vyšší než u jiných skupin pracujících. Vzhledem k nadměrnému zastoupení žen v málo placených zaměstnáních přispívá větší přiměřenost minimálních mezd k rovnosti žen a mužů, odstraňuje rozdíly v příjmech a důchodech žen a mužů, dostává ženy a jejich rodiny z chudoby a přispívá k udržitelnému hospodářskému růstu v Unii.

| (11) | Krize způsobená pandemií COVID-19 citelně doléhá na odvětví služeb a na mikropodniky a malé podniky, které mají velký podíl osob s nízkou a minimální mzdou. Minimální mzdy jsou tudíž důležité také s ohledem na strukturální trendy, které přetvářejí trhy práce a stále více se vyznačují vysokým podílem nejistých a nestandardních forem práce, která často zahrnují pracovníky na zkrácený úvazek, sezónní pracovníky, pracovníky platforem a dočasné agenturní pracovníky. Tyto trendy přinesly v mnoha případech větší polarizaci pracovních míst, což ve většině členských států vedlo ke zvýšení podílu málo placených a málo kvalifikovaných povolání a odvětví, jakož i k větší mzdové nerovnosti v některých z nich. Pro pracovníky s nestandardní smlouvou je těžší se zorganizovat a vyjednávat o kolektivních smlouvách. |
| --- | --- |

(11)

Krize způsobená pandemií COVID-19 citelně doléhá na odvětví služeb a na mikropodniky a malé podniky, které mají velký podíl osob s nízkou a minimální mzdou. Minimální mzdy jsou tudíž důležité také s ohledem na strukturální trendy, které přetvářejí trhy práce a stále více se vyznačují vysokým podílem nejistých a nestandardních forem práce, která často zahrnují pracovníky na zkrácený úvazek, sezónní pracovníky, pracovníky platforem a dočasné agenturní pracovníky. Tyto trendy přinesly v mnoha případech větší polarizaci pracovních míst, což ve většině členských států vedlo ke zvýšení podílu málo placených a málo kvalifikovaných povolání a odvětví, jakož i k větší mzdové nerovnosti v některých z nich. Pro pracovníky s nestandardní smlouvou je těžší se zorganizovat a vyjednávat o kolektivních smlouvách.

| (12) | Ochrana formou minimální mzdy existuje ve všech členských státech, přičemž v některých z nich vyplývá z právních nebo správních předpisů a kolektivních smluv, v jiných je naopak zajištěna výlučně kolektivními smlouvami. Je třeba respektovat rozdílné tradice v členských státech. |
| --- | --- |

(12)

Ochrana formou minimální mzdy existuje ve všech členských státech, přičemž v některých z nich vyplývá z právních nebo správních předpisů a kolektivních smluv, v jiných je naopak zajištěna výlučně kolektivními smlouvami. Je třeba respektovat rozdílné tradice v členských státech.

| (13) | U nízko placených povolání je ochrana formou minimální mzdy stanovená kolektivními smlouvami přiměřená, a proto ve většině případů zajišťuje důstojnou životní úroveň a ukázala se jako účinný prostředek v boji proti chudobě pracujících. V několika členských státech jsou zákonné minimální mzdy ve srovnání s ostatními mzdami v dané ekonomice obvykle nízké. V devíti členských státech zákonná minimální mzda v roce 2018 nedokázala samoživitelům zajistit dostatečný příjem k překonání hranice ohrožení příjmovou chudobou. |
| --- | --- |

(13)

U nízko placených povolání je ochrana formou minimální mzdy stanovená kolektivními smlouvami přiměřená, a proto ve většině případů zajišťuje důstojnou životní úroveň a ukázala se jako účinný prostředek v boji proti chudobě pracujících. V několika členských státech jsou zákonné minimální mzdy ve srovnání s ostatními mzdami v dané ekonomice obvykle nízké. V devíti členských státech zákonná minimální mzda v roce 2018 nedokázala samoživitelům zajistit dostatečný příjem k překonání hranice ohrožení příjmovou chudobou.

| (14) | Ne všichni pracovníci jsou v Unii minimálními mzdami účinně chráněni, poněvadž někteří pracovníci v některých členských státech dostávají v důsledku nedodržování platných pravidel zaplaceno méně, než kolik činí výše zákonné minimální mzdy, přestože se na ně vztahuje. Podle dostupných zjištění postihuje uvedené nedodržování pravidel zejména ženy, mladé pracovníky, pracovníky s nižší kvalifikací, migranty, rodiče samoživitele, osoby se zdravotním postižením, pracovníky s nestandardní formou zaměstnání, jako jsou dočasní pracovníci a pracovníci na částečný úvazek, a pracovníky v zemědělství a pohostinství, což má za následek pokles mezd. Odhaduje se, že v členských státech, kde je ochrana formou minimální mzdy zajištěna pouze kolektivními smlouvami, se podíl pracovníků, kteří nejsou chráněni, pohybuje mezi 2 % a 55 % všech pracovníků. |
| --- | --- |

(14)

Ne všichni pracovníci jsou v Unii minimálními mzdami účinně chráněni, poněvadž někteří pracovníci v některých členských státech dostávají v důsledku nedodržování platných pravidel zaplaceno méně, než kolik činí výše zákonné minimální mzdy, přestože se na ně vztahuje. Podle dostupných zjištění postihuje uvedené nedodržování pravidel zejména ženy, mladé pracovníky, pracovníky s nižší kvalifikací, migranty, rodiče samoživitele, osoby se zdravotním postižením, pracovníky s nestandardní formou zaměstnání, jako jsou dočasní pracovníci a pracovníci na částečný úvazek, a pracovníky v zemědělství a pohostinství, což má za následek pokles mezd. Odhaduje se, že v členských státech, kde je ochrana formou minimální mzdy zajištěna pouze kolektivními smlouvami, se podíl pracovníků, kteří nejsou chráněni, pohybuje mezi 2 % a 55 % všech pracovníků.

| (15) | V úmluvě Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením se požaduje, aby byla pracovníkům se zdravotním postižením, včetně pracovníků v chráněných zaměstnáních, vyplácena za práci stejné hodnoty stejná mzda. Tato zásada má význam také s ohledem na ochranu formou minimální mzdy. |
| --- | --- |

(15)

V úmluvě Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením se požaduje, aby byla pracovníkům se zdravotním postižením, včetně pracovníků v chráněných zaměstnáních, vyplácena za práci stejné hodnoty stejná mzda. Tato zásada má význam také s ohledem na ochranu formou minimální mzdy.

| (16) | Silná pozice kolektivního vyjednávání, zejména na odvětvové nebo meziodvětvové úrovni, sice přispívá k zajištění přiměřené ochrany formou minimální mzdy, avšak tradiční struktury kolektivního vyjednávání v posledních desetiletích oslabují mimo jiné v důsledku strukturálního posunu hospodářství směrem k méně odborově organizovaným odvětvím a kvůli poklesu počtu členů odborových organizací, k němuž dochází zejména v důsledku praktik omezujících odbory a nárůstu nejistých a nestandardních forem práce. Kromě toho se kolektivní vyjednávání na odvětvové a meziodvětvové úrovni dostalo v návaznosti na finanční krizi v roce 2008 v některých členských státech pod tlak. Kolektivní vyjednávání na odvětvové a meziodvětvové úrovni však má pro dosažení přiměřené ochrany formou minimální mzdy zásadní význam, a proto je třeba je podporovat a upevňovat. |
| --- | --- |

(16)

Silná pozice kolektivního vyjednávání, zejména na odvětvové nebo meziodvětvové úrovni, sice přispívá k zajištění přiměřené ochrany formou minimální mzdy, avšak tradiční struktury kolektivního vyjednávání v posledních desetiletích oslabují mimo jiné v důsledku strukturálního posunu hospodářství směrem k méně odborově organizovaným odvětvím a kvůli poklesu počtu členů odborových organizací, k němuž dochází zejména v důsledku praktik omezujících odbory a nárůstu nejistých a nestandardních forem práce. Kromě toho se kolektivní vyjednávání na odvětvové a meziodvětvové úrovni dostalo v návaznosti na finanční krizi v roce 2008 v některých členských státech pod tlak. Kolektivní vyjednávání na odvětvové a meziodvětvové úrovni však má pro dosažení přiměřené ochrany formou minimální mzdy zásadní význam, a proto je třeba je podporovat a upevňovat.

| (17) | V souladu s článkem 154 Smlouvy o fungování EU konzultovala Komise v rámci dvoufázového procesu se sociálními partnery možná opatření k řešení problematiky přiměřené ochrany formou minimálních mezd v Unii. Sociální partneři se na zahájení jednání o těchto věcech neshodli. Je však důležité přijmout opatření na úrovni Unie na zlepšení životních a pracovních podmínek v Unii, zejména přiměřenost minimálních mezd, a přitom respektovat zásadu subsidiarity a přihlížet k výsledkům konzultací se sociálními partnery. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s článkem 154 Smlouvy o fungování EU konzultovala Komise v rámci dvoufázového procesu se sociálními partnery možná opatření k řešení problematiky přiměřené ochrany formou minimálních mezd v Unii. Sociální partneři se na zahájení jednání o těchto věcech neshodli. Je však důležité přijmout opatření na úrovni Unie na zlepšení životních a pracovních podmínek v Unii, zejména přiměřenost minimálních mezd, a přitom respektovat zásadu subsidiarity a přihlížet k výsledkům konzultací se sociálními partnery.

| (18) | V zájmu zlepšení životních a pracovních podmínek a vzestupné sociální konvergence v Unii jsou v této směrnici stanoveny minimální požadavky na úrovni Unie a procesní povinnosti týkající se přiměřenosti zákonných minimálních mezd a posílení účinného přístupu pracovníků k ochraně, kterou minimální mzdy poskytují, ať už formou zákonné minimální mzdy, pokud existuje, nebo stanovením v kolektivních smlouvách, jak jsou vymezeny pro účely této směrnice. Tato směrnice podporuje také kolektivní vyjednávání o stanovování mezd. |
| --- | --- |

(18)

V zájmu zlepšení životních a pracovních podmínek a vzestupné sociální konvergence v Unii jsou v této směrnici stanoveny minimální požadavky na úrovni Unie a procesní povinnosti týkající se přiměřenosti zákonných minimálních mezd a posílení účinného přístupu pracovníků k ochraně, kterou minimální mzdy poskytují, ať už formou zákonné minimální mzdy, pokud existuje, nebo stanovením v kolektivních smlouvách, jak jsou vymezeny pro účely této směrnice. Tato směrnice podporuje také kolektivní vyjednávání o stanovování mezd.

| (19) | V souladu s čl. 153 odst. 5 Smlouvy o fungování EU není cílem této směrnice sjednotit výši minimálních mezd v Unii ani zavést jednotný mechanismus pro stanovení minimálních mezd. Touto směrnicí není nijak dotčena svoboda členských států stanovovat zákonné minimální mzdy nebo prosazovat přístup k ochraně formou minimální mzdy stanovené kolektivními smlouvami v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi a odlišnostmi každého členského státu a při plném respektování vnitrostátních pravomocí a práva sociálních partnerů uzavírat smlouvy. Tato směrnice neukládá členským státům, v nichž se tvorba mezd zakládá výlučně na kolektivních smlouvách, povinnost zavést zákonnou minimální mzdu nebo prohlásit kolektivní smlouvy za všeobecně použitelné, ani by tak neměla být vykládána. Nestanovuje ani úroveň mezd, jež spadá do práva sociálních partnerů uzavírat smlouvy na vnitrostátní úrovni a do příslušné pravomoci členských států. |
| --- | --- |

(19)

V souladu s čl. 153 odst. 5 Smlouvy o fungování EU není cílem této směrnice sjednotit výši minimálních mezd v Unii ani zavést jednotný mechanismus pro stanovení minimálních mezd. Touto směrnicí není nijak dotčena svoboda členských států stanovovat zákonné minimální mzdy nebo prosazovat přístup k ochraně formou minimální mzdy stanovené kolektivními smlouvami v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi a odlišnostmi každého členského státu a při plném respektování vnitrostátních pravomocí a práva sociálních partnerů uzavírat smlouvy. Tato směrnice neukládá členským státům, v nichž se tvorba mezd zakládá výlučně na kolektivních smlouvách, povinnost zavést zákonnou minimální mzdu nebo prohlásit kolektivní smlouvy za všeobecně použitelné, ani by tak neměla být vykládána. Nestanovuje ani úroveň mezd, jež spadá do práva sociálních partnerů uzavírat smlouvy na vnitrostátní úrovni a do příslušné pravomoci členských států.

| (20) | Tato směrnice přihlíží k tomu, že v souladu s Úmluvou MOP na moři z roku 2006 (6) v platném znění mají členské státy, které úmluvu ratifikovaly, po konzultaci s příslušnými organizacemi majitelů lodí a námořníků vytvořit postupy ke stanovení minimálních mezd pro námořníky. Tohoto postupu se mají účastnit reprezentativní organizace majitelů lodí a námořníků. S ohledem na jejich specifickou povahu by se na akty členských států vzniklé na základě těchto postupů neměla vztahovat pravidla týkající se zákonných minimálních mezd stanovených v kapitole II této směrnice. Tyto akty by neměly zasahovat do svobodného kolektivního vyjednávání mezi majiteli lodí či jejich organizacemi a organizacemi námořníků. |
| --- | --- |

(20)

Tato směrnice přihlíží k tomu, že v souladu s Úmluvou MOP na moři z roku 2006 (6) v platném znění mají členské státy, které úmluvu ratifikovaly, po konzultaci s příslušnými organizacemi majitelů lodí a námořníků vytvořit postupy ke stanovení minimálních mezd pro námořníky. Tohoto postupu se mají účastnit reprezentativní organizace majitelů lodí a námořníků. S ohledem na jejich specifickou povahu by se na akty členských států vzniklé na základě těchto postupů neměla vztahovat pravidla týkající se zákonných minimálních mezd stanovených v kapitole II této směrnice. Tyto akty by neměly zasahovat do svobodného kolektivního vyjednávání mezi majiteli lodí či jejich organizacemi a organizacemi námořníků.

| (21) | Tato směrnice by se měla, při dodržování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7), vztahovat na pracovníky, kteří uzavřeli pracovní smlouvu nebo jsou v pracovněprávním poměru vymezeném právem, kolektivními smlouvami nebo zvyklostmi platnými v každém členském státě s přihlédnutím ke kritériím pro určení statusu pracovníka, jak je stanovil Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“). Za podmínky, že těmto kritériím odpovídají, mohou být do oblasti působnosti této směrnice zahrnuti pracovníci v soukromém i veřejném sektoru, jakož i pracovníci v cizí domácnosti, pracovníci na zavolanou, osoby vykonávající občasnou práci, osoby pracující na základě poukazu, pracovníci platforem, stážisti, učni a další nestandardní pracovníci, jakož i zdánlivě samostatně výdělečně činné osoby a nehlášení pracovníci. Skutečně samostatně výdělečně činné osoby do oblasti působnosti této směrnice nespadají, jelikož tato kritéria nesplňují. Zneužívání právního postavení osoby samostatně výdělečně činné, vymezeného vnitrostátním právem, ať již na vnitrostátní úrovni, nebo v přeshraničních situacích, je jednou z forem falešně hlášené práce, jež se často pojí s nehlášenou prací. Ke zdánlivé samostatné výdělečné činnosti dochází v případě, kdy je osoba za účelem obcházení určitých právních nebo daňových povinností nahlášena jako samostatně výdělečně činná, přestože splňuje podmínky charakteristické pro pracovněprávní vztah. Tyto osoby by do oblasti působnosti této směrnice zahrnuty být měly. Při posuzování toho, zda v určitém případě existuje pracovněprávní vztah, by se mělo vycházet ze skutečností týkajících se skutečného výkonu práce, nikoli z toho, jak tento vztah popisují jeho strany. |
| --- | --- |

(21)

Tato směrnice by se měla, při dodržování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (7), vztahovat na pracovníky, kteří uzavřeli pracovní smlouvu nebo jsou v pracovněprávním poměru vymezeném právem, kolektivními smlouvami nebo zvyklostmi platnými v každém členském státě s přihlédnutím ke kritériím pro určení statusu pracovníka, jak je stanovil Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“). Za podmínky, že těmto kritériím odpovídají, mohou být do oblasti působnosti této směrnice zahrnuti pracovníci v soukromém i veřejném sektoru, jakož i pracovníci v cizí domácnosti, pracovníci na zavolanou, osoby vykonávající občasnou práci, osoby pracující na základě poukazu, pracovníci platforem, stážisti, učni a další nestandardní pracovníci, jakož i zdánlivě samostatně výdělečně činné osoby a nehlášení pracovníci. Skutečně samostatně výdělečně činné osoby do oblasti působnosti této směrnice nespadají, jelikož tato kritéria nesplňují. Zneužívání právního postavení osoby samostatně výdělečně činné, vymezeného vnitrostátním právem, ať již na vnitrostátní úrovni, nebo v přeshraničních situacích, je jednou z forem falešně hlášené práce, jež se často pojí s nehlášenou prací. Ke zdánlivé samostatné výdělečné činnosti dochází v případě, kdy je osoba za účelem obcházení určitých právních nebo daňových povinností nahlášena jako samostatně výdělečně činná, přestože splňuje podmínky charakteristické pro pracovněprávní vztah. Tyto osoby by do oblasti působnosti této směrnice zahrnuty být měly. Při posuzování toho, zda v určitém případě existuje pracovněprávní vztah, by se mělo vycházet ze skutečností týkajících se skutečného výkonu práce, nikoli z toho, jak tento vztah popisují jeho strany.

| (22) | Dobře fungující kolektivní vyjednávání o stanovování mezd je důležitým prostředkem k zajištění toho, aby pracovníci byli chráněni přiměřenými minimálními mzdami, které by jim tak zajistily důstojnou životní úroveň. V členských státech majících zákonné minimální mzdy podporuje kolektivní vyjednávání celkový vývoj mezd, a přispívá tudíž ke zlepšení přiměřenosti minimálních mezd i životních a pracovních podmínek pracovníků. V členských státech, kde je ochrana formou minimální mzdy zajištěna výlučně kolektivním vyjednáváním, se její výše, jakož i podíl pracovníků, které chrání, odvíjejí přímo od funkčnosti systému kolektivního vyjednávání a míry pokrytí kolektivními smlouvami. Silné a dobře fungující kolektivní vyjednávání a rozsáhlé využívání odvětvových nebo meziodvětvových kolektivních smluv prospívá přiměřenosti a rozsahu působnosti minimálních mezd. |
| --- | --- |

(22)

Dobře fungující kolektivní vyjednávání o stanovování mezd je důležitým prostředkem k zajištění toho, aby pracovníci byli chráněni přiměřenými minimálními mzdami, které by jim tak zajistily důstojnou životní úroveň. V členských státech majících zákonné minimální mzdy podporuje kolektivní vyjednávání celkový vývoj mezd, a přispívá tudíž ke zlepšení přiměřenosti minimálních mezd i životních a pracovních podmínek pracovníků. V členských státech, kde je ochrana formou minimální mzdy zajištěna výlučně kolektivním vyjednáváním, se její výše, jakož i podíl pracovníků, které chrání, odvíjejí přímo od funkčnosti systému kolektivního vyjednávání a míry pokrytí kolektivními smlouvami. Silné a dobře fungující kolektivní vyjednávání a rozsáhlé využívání odvětvových nebo meziodvětvových kolektivních smluv prospívá přiměřenosti a rozsahu působnosti minimálních mezd.

| (23) | Ochrana formou minimální mzdy sjednané v kolektivních smlouvách je přínosná pro pracovníky, zaměstnavatele i podniky. V některých členských státech neexistují zákonné minimální mzdy. V těchto členských státech se mzdy, včetně ochrany formou minimální mzdy, stanoví výlučně v kolektivním vyjednávání mezi sociálními partnery. Průměrné mzdy v těchto členských státech patří k nejvyšším v Unii. Tyto systémy se vyznačují velmi vysokou mírou pokrytí kolektivními smlouvami a vysokou mírou organizovanosti v organizacích zaměstnavatelů a v odborových organizacích. Minimální mzdy stanovené kolektivními smlouvami, která byly prohlášeny za všeobecně použitelné, aniž by měl prohlašující orgán volnost rozhodování, pokud jde o obsah použitelných ustanovení, by neměly být považovány za zákonnou minimální mzdu. |
| --- | --- |

(23)

Ochrana formou minimální mzdy sjednané v kolektivních smlouvách je přínosná pro pracovníky, zaměstnavatele i podniky. V některých členských státech neexistují zákonné minimální mzdy. V těchto členských státech se mzdy, včetně ochrany formou minimální mzdy, stanoví výlučně v kolektivním vyjednávání mezi sociálními partnery. Průměrné mzdy v těchto členských státech patří k nejvyšším v Unii. Tyto systémy se vyznačují velmi vysokou mírou pokrytí kolektivními smlouvami a vysokou mírou organizovanosti v organizacích zaměstnavatelů a v odborových organizacích. Minimální mzdy stanovené kolektivními smlouvami, která byly prohlášeny za všeobecně použitelné, aniž by měl prohlašující orgán volnost rozhodování, pokud jde o obsah použitelných ustanovení, by neměly být považovány za zákonnou minimální mzdu.

| (24) | V souvislosti s poklesem míry pokrytí kolektivními smlouvami je nezbytné, aby členské státy podporovaly kolektivní vyjednávání, usnadnily uplatňování práva na kolektivní vyjednávání o stanovování mezd, a rozšířily tak stanovování mezd na základě kolektivních smluv s cílem zlepšit ochranu pracovníků formou minimální mzdy. Členské státy ratifikovaly Úmluvu MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948 a Úmluvu MOP č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949. Právo na kolektivní vyjednávání se uznává podle uvedených úmluv MOP, podle Úmluvy MOP č. 151 o ochraně práva organizovat se a postupu při stanovování podmínek zaměstnání ve veřejné službě z roku 1978 a Úmluvy MOP č. 154 o kolektivním vyjednávání z roku 1981, jakož i podle Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a Charty. V článku 12 Listiny je zaručena svoboda shromažďování a sdružován a v článku 28 právo na kolektivní vyjednávání a akce. Listina ve své preambuli potvrzuje uvedená práva, jež vyplývají zejména z Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a ze sociálních chart, které přijala Unie a Rada Evropy. Členské státy by měly, ve vhodných případech a v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi, přijmout opatření na podporu kolektivního vyjednávání o stanovování mezd. Mezi tato opatření by mohla patřit mimo jiné opatření zajišťující snadnější přístup zástupců odborových organizací k pracovníkům. |
| --- | --- |

(24)

V souvislosti s poklesem míry pokrytí kolektivními smlouvami je nezbytné, aby členské státy podporovaly kolektivní vyjednávání, usnadnily uplatňování práva na kolektivní vyjednávání o stanovování mezd, a rozšířily tak stanovování mezd na základě kolektivních smluv s cílem zlepšit ochranu pracovníků formou minimální mzdy. Členské státy ratifikovaly Úmluvu MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948 a Úmluvu MOP č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949. Právo na kolektivní vyjednávání se uznává podle uvedených úmluv MOP, podle Úmluvy MOP č. 151 o ochraně práva organizovat se a postupu při stanovování podmínek zaměstnání ve veřejné službě z roku 1978 a Úmluvy MOP č. 154 o kolektivním vyjednávání z roku 1981, jakož i podle Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a Charty. V článku 12 Listiny je zaručena svoboda shromažďování a sdružován a v článku 28 právo na kolektivní vyjednávání a akce. Listina ve své preambuli potvrzuje uvedená práva, jež vyplývají zejména z Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a ze sociálních chart, které přijala Unie a Rada Evropy. Členské státy by měly, ve vhodných případech a v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi, přijmout opatření na podporu kolektivního vyjednávání o stanovování mezd. Mezi tato opatření by mohla patřit mimo jiné opatření zajišťující snadnější přístup zástupců odborových organizací k pracovníkům.

| (25) | V členských státech s vysokou mírou pokrytí kolektivními smlouvami je obvykle malý podíl pracovníků s nízkými mzdami a naopak tam jsou vysoké minimální mzdy. V členských státech majících malý podíl osob s nízkými mzdami překračuje míra pokrytí kolektivními smlouvami 80 %. Obdobně u většiny členských států, kde jsou minimální mzdy vůči průměrné mzdě vysoké, se míra pokrytí kolektivními smlouvami pohybuje nad 80 %. Každý členský stát s nižší než 80 % mírou pokrytí kolektivními smlouvami by proto měl přijmout opatření k posílení kolektivního vyjednávání. Každý takový členský stát by měl vytvořit rámec podmínek umožňujících kolektivní vyjednávání a vypracovat akční plán na jeho podporu, aby se míra pokrytí kolektivními smlouvami postupně zvýšila. S cílem respektovat nezávislost sociálních partnerů, což zahrnuje jejich právo na kolektivní vyjednávání a vylučuje jakoukoli povinnost uzavírat kolektivní smlouvy, by měla být hranice 80 % míry pokrytí kolektivními smlouvami chápána pouze jako ukazatel aktivující povinnosti vypracovat akční plán.
  Akční plán by měl být pravidelně a nejméně každých pět let přezkoumán a podle potřeby přepracován. Akční plán a veškeré jeho aktualizace by měly být oznámeny Komisi a zveřejněny. Každý členský stát by měl mít možnost rozhodnout o vhodné podobě svého akčního plánu. Akční plán, který členský stát přijal před vstupem této směrnice v platnost, může být považován za akční plán podle této směrnice za podmínky, že obsahuje opatření zajišťující účinnou podporu kolektivního vyjednávání a splňuje povinnosti stanovené v této směrnici. Každý členský stát by měl stanovit takový akční plán po konzultaci se sociálními partnery, dohodou s nimi, nebo na společnou žádost sociálních partnerů v podobě, jež byla mezi nimi dohodnuta. Míra pokrytí kolektivními smlouvami se v jednotlivých členských státech v důsledku řady faktorů, mezi něž patří vnitrostátní tradice a zvyklosti, jakož i jejich historický kontext, do značné míry liší. To by se mělo vzít v úvahu při posuzování pokroku při zvyšování míry pokrytí kolektivními smlouvami, zejména s ohledem na akční plán stanovený v této směrnici. |
| --- | --- |

(25)

V členských státech s vysokou mírou pokrytí kolektivními smlouvami je obvykle malý podíl pracovníků s nízkými mzdami a naopak tam jsou vysoké minimální mzdy. V členských státech majících malý podíl osob s nízkými mzdami překračuje míra pokrytí kolektivními smlouvami 80 %. Obdobně u většiny členských států, kde jsou minimální mzdy vůči průměrné mzdě vysoké, se míra pokrytí kolektivními smlouvami pohybuje nad 80 %. Každý členský stát s nižší než 80 % mírou pokrytí kolektivními smlouvami by proto měl přijmout opatření k posílení kolektivního vyjednávání. Každý takový členský stát by měl vytvořit rámec podmínek umožňujících kolektivní vyjednávání a vypracovat akční plán na jeho podporu, aby se míra pokrytí kolektivními smlouvami postupně zvýšila. S cílem respektovat nezávislost sociálních partnerů, což zahrnuje jejich právo na kolektivní vyjednávání a vylučuje jakoukoli povinnost uzavírat kolektivní smlouvy, by měla být hranice 80 % míry pokrytí kolektivními smlouvami chápána pouze jako ukazatel aktivující povinnosti vypracovat akční plán.

Akční plán by měl být pravidelně a nejméně každých pět let přezkoumán a podle potřeby přepracován. Akční plán a veškeré jeho aktualizace by měly být oznámeny Komisi a zveřejněny. Každý členský stát by měl mít možnost rozhodnout o vhodné podobě svého akčního plánu. Akční plán, který členský stát přijal před vstupem této směrnice v platnost, může být považován za akční plán podle této směrnice za podmínky, že obsahuje opatření zajišťující účinnou podporu kolektivního vyjednávání a splňuje povinnosti stanovené v této směrnici. Každý členský stát by měl stanovit takový akční plán po konzultaci se sociálními partnery, dohodou s nimi, nebo na společnou žádost sociálních partnerů v podobě, jež byla mezi nimi dohodnuta. Míra pokrytí kolektivními smlouvami se v jednotlivých členských státech v důsledku řady faktorů, mezi něž patří vnitrostátní tradice a zvyklosti, jakož i jejich historický kontext, do značné míry liší. To by se mělo vzít v úvahu při posuzování pokroku při zvyšování míry pokrytí kolektivními smlouvami, zejména s ohledem na akční plán stanovený v této směrnici.

| (26) | K zajištění přiměřených minimálních mezd, zachování stávajících a vytváření nových pracovních míst a k zajištění rovných podmínek a konkurenceschopnosti podniků, včetně mikropodniků a malých a středních podniků, jsou nezbytná řádná pravidla, postupy a účinná praxe pro stanovování a aktualizaci zákonných minimálních mezd. Tato pravidla, postupy a praxe zahrnují několik prvků, které přispívají k zajištění přiměřenosti zákonných minimálních mezd, včetně kritérií, která slouží členským státům jako vodítko při stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizaci, a ukazatelů pro hodnocení jejich přiměřenosti, pravidelné a včasné aktualizace, existence poradních orgánů a zapojení sociálních partnerů. Jejich včasné účinné zapojení do stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizace a do vytvoření nebo změny případných automatických valorizačních mechanismů je dalším prvkem řádné správy, který umožňuje zajistit informovaný a inkluzivní rozhodovací proces. Členské státy by měly sociálním partnerům poskytovat relevantní informace o stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizaci. K řádnému zapojení sociálních partnerů do uvedeného procesu by mělo přispět poskytnutí možnosti, aby před předložením návrhu na stanovení zákonné minimální mzdy a její aktualizaci a před přijetím příslušného rozhodnutí poskytly své stanovisko a získaly na ně zdůvodněnou odpověď. |
| --- | --- |

(26)

K zajištění přiměřených minimálních mezd, zachování stávajících a vytváření nových pracovních míst a k zajištění rovných podmínek a konkurenceschopnosti podniků, včetně mikropodniků a malých a středních podniků, jsou nezbytná řádná pravidla, postupy a účinná praxe pro stanovování a aktualizaci zákonných minimálních mezd. Tato pravidla, postupy a praxe zahrnují několik prvků, které přispívají k zajištění přiměřenosti zákonných minimálních mezd, včetně kritérií, která slouží členským státům jako vodítko při stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizaci, a ukazatelů pro hodnocení jejich přiměřenosti, pravidelné a včasné aktualizace, existence poradních orgánů a zapojení sociálních partnerů. Jejich včasné účinné zapojení do stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizace a do vytvoření nebo změny případných automatických valorizačních mechanismů je dalším prvkem řádné správy, který umožňuje zajistit informovaný a inkluzivní rozhodovací proces. Členské státy by měly sociálním partnerům poskytovat relevantní informace o stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizaci. K řádnému zapojení sociálních partnerů do uvedeného procesu by mělo přispět poskytnutí možnosti, aby před předložením návrhu na stanovení zákonné minimální mzdy a její aktualizaci a před přijetím příslušného rozhodnutí poskytly své stanovisko a získaly na ně zdůvodněnou odpověď.

| (27) | Členské státy, které používají automatické valorizační mechanismy, včetně poloautomatických mechanismů zaručujících alespoň minimální povinné zvýšení zákonné minimální mzdy, by měly rovněž provádět aktualizaci zákonných minimálních mezd, a to alespoň každé čtyři roky. Při této pravidelné aktualizaci by mělo docházet k posouzení minimální mzdy s přihlédnutím k hlavním kritériím, na něž by v případě nutnosti navazovala úprava příslušné částky. Četnost automatické valorizace zákonných minimálních mezd na jedné straně a jejich aktualizace na straně druhé se mohou lišit. Členské státy, které nemají automatické nebo poloautomatické valorizační mechanismy, by měly svou zákonnou minimální mzdu aktualizovat alespoň jednou za dva roky. |
| --- | --- |

(27)

Členské státy, které používají automatické valorizační mechanismy, včetně poloautomatických mechanismů zaručujících alespoň minimální povinné zvýšení zákonné minimální mzdy, by měly rovněž provádět aktualizaci zákonných minimálních mezd, a to alespoň každé čtyři roky. Při této pravidelné aktualizaci by mělo docházet k posouzení minimální mzdy s přihlédnutím k hlavním kritériím, na něž by v případě nutnosti navazovala úprava příslušné částky. Četnost automatické valorizace zákonných minimálních mezd na jedné straně a jejich aktualizace na straně druhé se mohou lišit. Členské státy, které nemají automatické nebo poloautomatické valorizační mechanismy, by měly svou zákonnou minimální mzdu aktualizovat alespoň jednou za dva roky.

| (28) | Minimální mzdy jsou považovány za přiměřené, jsou-li ve vztahu k rozdělení mezd v příslušném členském státě spravedlivé a zajišťují-li pracovníkům pracujícím na plný úvazek důstojnou životní úroveň. Přiměřenost zákonných minimálních mezd určuje a posuzuje každý členský stát s přihlédnutím ke svým vnitrostátním sociálně-ekonomickým podmínkám, včetně růstu zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a situace v jednotlivých regionech a odvětvích. Pro účely tohoto určení by měly členské státy přihlížet ke kupní síle, dlouhodobé vnitrostátní míře produktivity a jejímu vývoji, jakož i k úrovni, rozdělení a růstu mezd.
  Při stanovování životních nákladů s cílem zajistit důstojnou životní úroveň může pomoci mimo jiné spotřební koš zboží a služeb v reálných cenách stanovený na vnitrostátní úrovni. Kromě nezbytných materiálních položek, jako jsou potraviny, oděvy a bydlení, je možné vzít v úvahu také nutnost účastnit se kulturních, vzdělávacích a společenských činností. Je vhodné uvažovat o stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizaci odděleně od mechanismů podpory příjmů. Členské státy by měly při hodnocení přiměřenosti zákonných minimálních mezd používat ukazatele a s nimi spojené referenční hodnoty. Mohou si vybrat mezi ukazateli, které se běžně používají na mezinárodní úrovni, a ukazateli používanými na vnitrostátní úrovni. Posuzování se může zakládat na referenčních hodnotách, které se běžně používají na mezinárodní úrovni, jako jsou poměr hrubé minimální mzdy k 60 % mediánu hrubé mzdy a poměr hrubé minimální mzdy k 50 % průměrné hrubé mzdy, a které všechny členské státy v současné době nesplňují, nebo na poměru čisté minimální mzdy k 50 % nebo 60 % průměrné čisté mzdy. Uvedené posuzování může být založeno také na referenčních hodnotách spojených s ukazateli používanými na vnitrostátní úrovni, jako jsou srovnání čisté minimální mzdy s prahem příjmové chudoby a kupní síla minimálních mezd. |
| --- | --- |

(28)

Minimální mzdy jsou považovány za přiměřené, jsou-li ve vztahu k rozdělení mezd v příslušném členském státě spravedlivé a zajišťují-li pracovníkům pracujícím na plný úvazek důstojnou životní úroveň. Přiměřenost zákonných minimálních mezd určuje a posuzuje každý členský stát s přihlédnutím ke svým vnitrostátním sociálně-ekonomickým podmínkám, včetně růstu zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a situace v jednotlivých regionech a odvětvích. Pro účely tohoto určení by měly členské státy přihlížet ke kupní síle, dlouhodobé vnitrostátní míře produktivity a jejímu vývoji, jakož i k úrovni, rozdělení a růstu mezd.

Při stanovování životních nákladů s cílem zajistit důstojnou životní úroveň může pomoci mimo jiné spotřební koš zboží a služeb v reálných cenách stanovený na vnitrostátní úrovni. Kromě nezbytných materiálních položek, jako jsou potraviny, oděvy a bydlení, je možné vzít v úvahu také nutnost účastnit se kulturních, vzdělávacích a společenských činností. Je vhodné uvažovat o stanovování zákonných minimálních mezd a jejich aktualizaci odděleně od mechanismů podpory příjmů. Členské státy by měly při hodnocení přiměřenosti zákonných minimálních mezd používat ukazatele a s nimi spojené referenční hodnoty. Mohou si vybrat mezi ukazateli, které se běžně používají na mezinárodní úrovni, a ukazateli používanými na vnitrostátní úrovni. Posuzování se může zakládat na referenčních hodnotách, které se běžně používají na mezinárodní úrovni, jako jsou poměr hrubé minimální mzdy k 60 % mediánu hrubé mzdy a poměr hrubé minimální mzdy k 50 % průměrné hrubé mzdy, a které všechny členské státy v současné době nesplňují, nebo na poměru čisté minimální mzdy k 50 % nebo 60 % průměrné čisté mzdy. Uvedené posuzování může být založeno také na referenčních hodnotách spojených s ukazateli používanými na vnitrostátní úrovni, jako jsou srovnání čisté minimální mzdy s prahem příjmové chudoby a kupní síla minimálních mezd.

| (29) | Aniž je dotčena pravomoc členských států stanovovat zákonnou minimální mzdu a umožnit odchylky a srážky, je důležité vyhnout se širokému používání odchylek a srážek, jelikož hrozí, že nepříznivě ovlivní přiměřenost minimálních mezd. Mělo by být zajištěno, aby byla v případě odchylek a srážek dodržovány zásady nediskriminace a proporcionality. Odchylky a srážky by proto měly sledovat legitimní cíl. Příkladem takových srážek by mohlo být zpětné získávání nadhodnocených vyplacených částek nebo srážek na příkaz soudního nebo správního orgánu. Naopak u jiných srážek, například těch, které souvisejí s vybavením nezbytným k výkonu práce nebo odpočty věcných příspěvků, jako je ubytování, je vysoké riziko, že budou nepřiměřené. Nadto by žádné ustanovení této směrnice nemělo být vykládáno tak, že ukládá členským státům povinnost zavést jakékoli odchylky nebo srážky z minimálních mezd. |
| --- | --- |

(29)

Aniž je dotčena pravomoc členských států stanovovat zákonnou minimální mzdu a umožnit odchylky a srážky, je důležité vyhnout se širokému používání odchylek a srážek, jelikož hrozí, že nepříznivě ovlivní přiměřenost minimálních mezd. Mělo by být zajištěno, aby byla v případě odchylek a srážek dodržovány zásady nediskriminace a proporcionality. Odchylky a srážky by proto měly sledovat legitimní cíl. Příkladem takových srážek by mohlo být zpětné získávání nadhodnocených vyplacených částek nebo srážek na příkaz soudního nebo správního orgánu. Naopak u jiných srážek, například těch, které souvisejí s vybavením nezbytným k výkonu práce nebo odpočty věcných příspěvků, jako je ubytování, je vysoké riziko, že budou nepřiměřené. Nadto by žádné ustanovení této směrnice nemělo být vykládáno tak, že ukládá členským státům povinnost zavést jakékoli odchylky nebo srážky z minimálních mezd.

| (30) | Aby mohly vnitrostátní rámce pro zákonné minimální mzdy účinně fungovat a byly dodržovány, je zapotřebí účinný systém jejich vymáhání, včetně spolehlivého monitorování, kontrol a inspekcí v terénu. Aby donucovací orgány mohly pracovat co nejefektivněji, je rovněž zapotřebí úzká spolupráce se sociálními partnery, mimo jiné při řešení klíčových problémů, které souvisejí například se zneužíváním subdodávek, se zdánlivou samostatnou výdělečnou činností, s nezaznamenanými přesčasy nebo s bezpečnostními či zdravotními riziky spojenými s vyšší intenzitou práce. Je nutné také rozvíjet schopnosti donucovacích orgánů, zejména prostřednictvím proškolování a metodického vedení. Mezi důležité prostředky, které mají odradit zaměstnavatele od porušování předpisů, patří rutinní a neohlášené návštěvy, soudní a správní řízení a sankce za porušování předpisů. |
| --- | --- |

(30)

Aby mohly vnitrostátní rámce pro zákonné minimální mzdy účinně fungovat a byly dodržovány, je zapotřebí účinný systém jejich vymáhání, včetně spolehlivého monitorování, kontrol a inspekcí v terénu. Aby donucovací orgány mohly pracovat co nejefektivněji, je rovněž zapotřebí úzká spolupráce se sociálními partnery, mimo jiné při řešení klíčových problémů, které souvisejí například se zneužíváním subdodávek, se zdánlivou samostatnou výdělečnou činností, s nezaznamenanými přesčasy nebo s bezpečnostními či zdravotními riziky spojenými s vyšší intenzitou práce. Je nutné také rozvíjet schopnosti donucovacích orgánů, zejména prostřednictvím proškolování a metodického vedení. Mezi důležité prostředky, které mají odradit zaměstnavatele od porušování předpisů, patří rutinní a neohlášené návštěvy, soudní a správní řízení a sankce za porušování předpisů.

| (31) | Účinné uplatňování ochrany formou minimální mzdy stanovené právními předpisy nebo kolektivními smlouvami má při zadávání veřejných zakázek a udělování koncesí a jejich plnění zásadní význam. Může se stát, že se při jejich plnění nebo v navazujícím subdodavatelském řetězci nedodrží kolektivní smlouvy, které stanovují ochranu formou minimální mzdy, a pracovníkům je tak vyplácena nižší odměna, než kolik činí výše mezd dohodnutá v odvětvových kolektivních smlouvách. Aby k těmto situacím nedocházelo, mají veřejní zadavatelé a zadavatelé přijmout v souladu s čl. 30 odst. 3 a čl. 42 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (8), čl. 18 odst. 2 a čl. 71 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (9) a čl. 36 odst. 2 a čl. 88 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (10) vhodná opatření, včetně možnosti zavést podmínky plnění smluv, a zajistit, aby hospodářské subjekty uplatňovaly v případě svých pracovníků mzdy stanovené v kolektivních smlouvách v daném odvětví a v dané zeměpisné oblasti a dodržovaly práva pracovníků a odborových organizací vyplývající z Úmluvy MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948 a z Úmluvy MOP č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949, jak je uvedeno ve zmíněných směrnicích, s cílem zajistit dodržování platných povinností v oblasti pracovního práva. Tato směrnice však nevytváří žádné další povinnosti ve vztahu k uvedeným směrnicím. |
| --- | --- |

(31)

Účinné uplatňování ochrany formou minimální mzdy stanovené právními předpisy nebo kolektivními smlouvami má při zadávání veřejných zakázek a udělování koncesí a jejich plnění zásadní význam. Může se stát, že se při jejich plnění nebo v navazujícím subdodavatelském řetězci nedodrží kolektivní smlouvy, které stanovují ochranu formou minimální mzdy, a pracovníkům je tak vyplácena nižší odměna, než kolik činí výše mezd dohodnutá v odvětvových kolektivních smlouvách. Aby k těmto situacím nedocházelo, mají veřejní zadavatelé a zadavatelé přijmout v souladu s čl. 30 odst. 3 a čl. 42 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (8), čl. 18 odst. 2 a čl. 71 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (9) a čl. 36 odst. 2 a čl. 88 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (10) vhodná opatření, včetně možnosti zavést podmínky plnění smluv, a zajistit, aby hospodářské subjekty uplatňovaly v případě svých pracovníků mzdy stanovené v kolektivních smlouvách v daném odvětví a v dané zeměpisné oblasti a dodržovaly práva pracovníků a odborových organizací vyplývající z Úmluvy MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948 a z Úmluvy MOP č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949, jak je uvedeno ve zmíněných směrnicích, s cílem zajistit dodržování platných povinností v oblasti pracovního práva. Tato směrnice však nevytváří žádné další povinnosti ve vztahu k uvedeným směrnicím.

| (32) | V případě žadatelů o finanční podporu z fondů nebo programů Unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (11) a souvisejících podmínek by se měla přiměřeně použít pravidla pro zadávání veřejných zakázek a udělování koncesí, a to i pokud jde o dodržování ustanovení kolektivních smluv. |
| --- | --- |

(32)

V případě žadatelů o finanční podporu z fondů nebo programů Unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (11) a souvisejících podmínek by se měla přiměřeně použít pravidla pro zadávání veřejných zakázek a udělování koncesí, a to i pokud jde o dodržování ustanovení kolektivních smluv.

| (33) | Spolehlivé monitorování a sběr údajů mají zásadní význam pro účinnou ochranu minimálních mezd. Pro účely sběru údajů se členské státy mohou spoléhat na dostatečně reprezentativní výběrová šetření, vnitrostátní databáze, harmonizované údaje od Eurostatu a na další veřejně přístupné zdroje, jako jsou údaje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj. Ve výjimečných případech, kdy nejsou k dispozici přesné údaje, mohou členské státy používat odhady. Pokud jde o uplatňování požadavků na sběr údajů, neměli by zaměstnavatelé, zejména mikropodniky a ostatní malé a střední podniky, nést zbytečnou administrativní zátěž. Komise by na základě údajů a informací, které mají poskytnout členské státy, měla každý druhý rok podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě o své analýze úrovní a vývoje přiměřenosti a rozsahu působnosti zákonných minimálních mezd a míry pokrytí kolektivními smlouvami.
  Pokrok by měl být monitorován rovněž v rámci procesu koordinace hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti na úrovni Unie. Rada nebo Komise může požádat v souladu s článkem 150 Smlouvy o fungování EU Výbor pro zaměstnanost nebo v souladu s článkem 160 Smlouvy o fungování EU Výbor pro sociální ochranu, aby ve své oblasti odpovědnosti na základě zprávy Komise a dalších nástrojů mnohostranného dohledu, jako je referenční srovnávání, posoudily, jakým způsobem se v členských státech mění míra pokrytí kolektivními smlouvami a přiměřenost zákonných minimálních mezd. Do tohoto posuzování mají uvedené výbory v souladu s články 150 a 160 Smlouvy o fungování EU zapojit sociální partnery na úrovni Unie, včetně sociálních partnerů z různých odvětví. |
| --- | --- |

(33)

Spolehlivé monitorování a sběr údajů mají zásadní význam pro účinnou ochranu minimálních mezd. Pro účely sběru údajů se členské státy mohou spoléhat na dostatečně reprezentativní výběrová šetření, vnitrostátní databáze, harmonizované údaje od Eurostatu a na další veřejně přístupné zdroje, jako jsou údaje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj. Ve výjimečných případech, kdy nejsou k dispozici přesné údaje, mohou členské státy používat odhady. Pokud jde o uplatňování požadavků na sběr údajů, neměli by zaměstnavatelé, zejména mikropodniky a ostatní malé a střední podniky, nést zbytečnou administrativní zátěž. Komise by na základě údajů a informací, které mají poskytnout členské státy, měla každý druhý rok podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě o své analýze úrovní a vývoje přiměřenosti a rozsahu působnosti zákonných minimálních mezd a míry pokrytí kolektivními smlouvami.

Pokrok by měl být monitorován rovněž v rámci procesu koordinace hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti na úrovni Unie. Rada nebo Komise může požádat v souladu s článkem 150 Smlouvy o fungování EU Výbor pro zaměstnanost nebo v souladu s článkem 160 Smlouvy o fungování EU Výbor pro sociální ochranu, aby ve své oblasti odpovědnosti na základě zprávy Komise a dalších nástrojů mnohostranného dohledu, jako je referenční srovnávání, posoudily, jakým způsobem se v členských státech mění míra pokrytí kolektivními smlouvami a přiměřenost zákonných minimálních mezd. Do tohoto posuzování mají uvedené výbory v souladu s články 150 a 160 Smlouvy o fungování EU zapojit sociální partnery na úrovni Unie, včetně sociálních partnerů z různých odvětví.

| (34) | Za účelem zajištění transparentnosti a předvídatelnosti by pracovníci měli mít snadný přístup ke komplexním informacím o zákonných minimálních mzdách a o ochraně formou minimální mzdy stanovené ve všeobecně použitelných kolektivních smlouvách, pokud jde o jejich pracovní podmínky, včetně osob se zdravotním postižením, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 (12). |
| --- | --- |

(34)

Za účelem zajištění transparentnosti a předvídatelnosti by pracovníci měli mít snadný přístup ke komplexním informacím o zákonných minimálních mzdách a o ochraně formou minimální mzdy stanovené ve všeobecně použitelných kolektivních smlouvách, pokud jde o jejich pracovní podmínky, včetně osob se zdravotním postižením, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 (12).

| (35) | Pracovníci a jejich zástupci, včetně členů odborů nebo jejich zástupců, by měli mít možnost uplatnit své právo na obhajobu, pokud jsou jejich práva týkající se ochrany formou minimální mzdy stanovena ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách a pokud došlo k jejich porušení. Aby pracovníci nemohli být zbaveni svých práv stanovených ve vnitrostátním právu či v kolektivních smlouvách a aniž jsou dotčeny zvláštní formy nápravy a řešení sporů stanovené kolektivními smlouvami, včetně systémů řešení kolektivních sporů, měly by členské státy přijmout nezbytná opatření, aby pracovníkům zajistily přístup k účinnému, včasnému a nestrannému řešení sporů a právo na nápravu, jakož i účinnou soudní nebo správní ochranu před jakoukoli formou újmy, pokud se rozhodnou uplatnit své právo na obhajobu. Zapojení sociálních partnerů do dalšího vypracovávání nestranného mechanismu řešení sporů v členských státech může být prospěšné. Pracovníci by měli být informováni o mechanismech nápravy, aby mohli uplatnit své právo na nápravu. |
| --- | --- |

(35)

Pracovníci a jejich zástupci, včetně členů odborů nebo jejich zástupců, by měli mít možnost uplatnit své právo na obhajobu, pokud jsou jejich práva týkající se ochrany formou minimální mzdy stanovena ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách a pokud došlo k jejich porušení. Aby pracovníci nemohli být zbaveni svých práv stanovených ve vnitrostátním právu či v kolektivních smlouvách a aniž jsou dotčeny zvláštní formy nápravy a řešení sporů stanovené kolektivními smlouvami, včetně systémů řešení kolektivních sporů, měly by členské státy přijmout nezbytná opatření, aby pracovníkům zajistily přístup k účinnému, včasnému a nestrannému řešení sporů a právo na nápravu, jakož i účinnou soudní nebo správní ochranu před jakoukoli formou újmy, pokud se rozhodnou uplatnit své právo na obhajobu. Zapojení sociálních partnerů do dalšího vypracovávání nestranného mechanismu řešení sporů v členských státech může být prospěšné. Pracovníci by měli být informováni o mechanismech nápravy, aby mohli uplatnit své právo na nápravu.

| (36) | Komise by měla provést hodnocení, na jehož základě bude možné přezkoumat účinnost provádění této směrnice. O výsledcích tohoto přezkumu by měly být informovány Evropský parlament a Rada. |
| --- | --- |

(36)

Komise by měla provést hodnocení, na jehož základě bude možné přezkoumat účinnost provádění této směrnice. O výsledcích tohoto přezkumu by měly být informovány Evropský parlament a Rada.

| (37) | Reformy a opatření přijaté členskými státy na podporu ochrany pracovníků formou přiměřené minimální mzdy se sice ubírají správným směrem, nejsou však vždy ucelené a systematické. Navíc je možné, že činnost na úrovni Unie zaměřená na zajištění větší přiměřenosti a širšího rozsahu působnosti minimálních mezd může přispět k dalšímu zlepšení životních a pracovních podmínek v Unii a omezit obavy týkající se možného nepříznivého vlivu izolovaných opatření členských států na hospodářství. Jelikož cílů této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. |
| --- | --- |

(37)

Reformy a opatření přijaté členskými státy na podporu ochrany pracovníků formou přiměřené minimální mzdy se sice ubírají správným směrem, nejsou však vždy ucelené a systematické. Navíc je možné, že činnost na úrovni Unie zaměřená na zajištění větší přiměřenosti a širšího rozsahu působnosti minimálních mezd může přispět k dalšímu zlepšení životních a pracovních podmínek v Unii a omezit obavy týkající se možného nepříznivého vlivu izolovaných opatření členských států na hospodářství. Jelikož cílů této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.

| (38) | Tato směrnice stanovuje procesní povinnosti coby minimální požadavky, a nezasahuje tudíž do práva členských států přijmout nebo zachovat příznivější ustanovení. Pokud tato směrnice nezavádí příznivější ustanovení, měla by se práva nabytá podle stávající vnitrostátní právní úpravy uplatňovat i nadále. Provádění této směrnice nelze využít k omezení stávajících práv pracovníků ani je nelze považovat za platný důvod ke snížení obecné úrovně ochrany poskytované pracovníkům v oblastech, na které se vztahuje tato směrnice, včetně zejména pokud jde o snížení nebo zrušení minimálních mezd. |
| --- | --- |

(38)

Tato směrnice stanovuje procesní povinnosti coby minimální požadavky, a nezasahuje tudíž do práva členských států přijmout nebo zachovat příznivější ustanovení. Pokud tato směrnice nezavádí příznivější ustanovení, měla by se práva nabytá podle stávající vnitrostátní právní úpravy uplatňovat i nadále. Provádění této směrnice nelze využít k omezení stávajících práv pracovníků ani je nelze považovat za platný důvod ke snížení obecné úrovně ochrany poskytované pracovníkům v oblastech, na které se vztahuje tato směrnice, včetně zejména pokud jde o snížení nebo zrušení minimálních mezd.

| (39) | Při uplatňování této směrnice by se členské státy měly vyhnout ukládání zbytečných správních, finančních či právních omezení, zejména pokud brání zakládání a rozvoji mikropodniků a malých a středních podniků. Členským státům se proto doporučuje, aby posoudily dopad svých prováděcích opatření na mikropodniky a malé a střední podniky s cílem zajistit, aby jím nebyly neúměrně zasaženy, se zvláštním zřetelem na mikropodniky a na administrativní zátěž, a aby zveřejnily výsledky tohoto posouzení. Pokud členské státy zjistí, že mikropodniky a malé a střední podniky jsou neúměrně zasaženy prováděcími opatřeními, měly by zvážit, zda nezavést opatření na jejich podporu, aby dokázaly přizpůsobit svou strukturu odměňování novým požadavkům. |
| --- | --- |

(39)

Při uplatňování této směrnice by se členské státy měly vyhnout ukládání zbytečných správních, finančních či právních omezení, zejména pokud brání zakládání a rozvoji mikropodniků a malých a středních podniků. Členským státům se proto doporučuje, aby posoudily dopad svých prováděcích opatření na mikropodniky a malé a střední podniky s cílem zajistit, aby jím nebyly neúměrně zasaženy, se zvláštním zřetelem na mikropodniky a na administrativní zátěž, a aby zveřejnily výsledky tohoto posouzení. Pokud členské státy zjistí, že mikropodniky a malé a střední podniky jsou neúměrně zasaženy prováděcími opatřeními, měly by zvážit, zda nezavést opatření na jejich podporu, aby dokázaly přizpůsobit svou strukturu odměňování novým požadavkům.

| (40) | Členské státy mají k vypracování nebo zlepšení technických aspektů rámců minimálních mezd, včetně hodnocení jejich přiměřenosti, monitorování a sběru údajů, rozšíření přístupu, jakož i pro účely prosazování a obecného budování kapacit v souvislosti s prováděním uvedených rámců, k dispozici nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 (13) a (EU) 2021/1057 (14). V souladu s nařízením (EU) 2021/1057 mají členské státy vyčlenit na budování kapacit sociálních partnerů přiměřené finanční prostředky, |
| --- | --- |

(40)

Členské státy mají k vypracování nebo zlepšení technických aspektů rámců minimálních mezd, včetně hodnocení jejich přiměřenosti, monitorování a sběru údajů, rozšíření přístupu, jakož i pro účely prosazování a obecného budování kapacit v souvislosti s prováděním uvedených rámců, k dispozici nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 (13) a (EU) 2021/1057 (14). V souladu s nařízením (EU) 2021/1057 mají členské státy vyčlenit na budování kapacit sociálních partnerů přiměřené finanční prostředky,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

1.   Za účelem zlepšení životních a pracovních podmínek pracovníků v Unii, zejména přiměřenosti minimálních mezd s cílem zajistit vzestupnou sociální konvergenci a omezit mzdovou nerovnost, stanovuje tato směrnice rámec pro:

| a) | přiměřenost zákonných minimálních mezd s cílem zajistit důstojné životní a pracovní podmínky; |
| --- | --- |

a)

přiměřenost zákonných minimálních mezd s cílem zajistit důstojné životní a pracovní podmínky;

| b) | podporu kolektivního vyjednávání o stanovování mezd; |
| --- | --- |

b)

podporu kolektivního vyjednávání o stanovování mezd;

| c) | zlepšení účinného přístupu pracovníků k právu na ochranu formou minimální mzdy, pokud je stanovena ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách. |
| --- | --- |

c)

zlepšení účinného přístupu pracovníků k právu na ochranu formou minimální mzdy, pokud je stanovena ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách.

2.   Touto směrnicí není dotčeno plné respektování nezávislosti sociálních partnerů ani jejich právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy.

3.   Touto směrnicí není v souladu s čl. 153 odst. 5 Smlouvy o fungování EU dotčena pravomoc členských států stanovovat úroveň minimálních mezd ani jejich volba stanovit zákonné minimální mzdy, podporovat přístup k ochraně formou minimální mzdy stanovené kolektivními smlouvami, nebo obojí.

4.   Tato směrnice musí být uplatňována plně v souladu s právem na kolektivní vyjednávání. Žádné její ustanovení nelze vykládat tak, že ukládá kterémukoli členskému státu:

| a) | v němž se tvorba mezd zakládá výlučně na kolektivních smlouvách, povinnost zavést zákonnou minimální mzdu nebo |
| --- | --- |

a)

v němž se tvorba mezd zakládá výlučně na kolektivních smlouvách, povinnost zavést zákonnou minimální mzdu nebo

| b) | povinnost prohlásit jakoukoli kolektivní smlouvu za všeobecně použitelnou. |
| --- | --- |

b)

povinnost prohlásit jakoukoli kolektivní smlouvu za všeobecně použitelnou.

5.   Na akty, jimiž členský stát provádí opatření týkající se minimálních mezd námořníků, kterou pravidelně stanovuje Společná námořní komise nebo jiný orgán jmenovaný Správní radou Mezinárodního úřadu práce, se nevztahuje kapitola II této směrnice. Takovými akty nejsou dotčeny právo na kolektivní vyjednávání a možnost stanovit vyšší úrovně minimálních mezd.

Článek 2

Oblast působnosti

Tato směrnice se vztahuje na pracovníky v Unii, kteří uzavřeli pracovní smlouvu nebo jsou v pracovněprávním vztahu vymezeném zákonem, kolektivními smlouvami nebo zvyklostmi platnými v každém členském státě, s přihlédnutím k judikatuře Soudního dvora.

Článek 3

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

| 1) | „minimální mzdou“ minimální odměna stanovená zákonem nebo kolektivními smlouvami, kterou je zaměstnavatel, a to i ve veřejném sektoru, povinen vyplatit pracovníkům za práci vykonanou během daného období; |
| --- | --- |

1)

„minimální mzdou“ minimální odměna stanovená zákonem nebo kolektivními smlouvami, kterou je zaměstnavatel, a to i ve veřejném sektoru, povinen vyplatit pracovníkům za práci vykonanou během daného období;

| 2) | „zákonnou minimální mzdou“ minimální mzda stanovená zákonem nebo jinými závaznými právními předpisy, s výjimkou minimálních mezd stanovených kolektivními smlouvami, které byly prohlášeny za všeobecně použitelné, aniž by měl prohlašující orgán volnost rozhodování, pokud jde o obsah použitelných ustanovení; |
| --- | --- |

2)

„zákonnou minimální mzdou“ minimální mzda stanovená zákonem nebo jinými závaznými právními předpisy, s výjimkou minimálních mezd stanovených kolektivními smlouvami, které byly prohlášeny za všeobecně použitelné, aniž by měl prohlašující orgán volnost rozhodování, pokud jde o obsah použitelných ustanovení;

| 3) | „kolektivním vyjednáváním“ veškerá jednání, která probíhají v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi v jednotlivých členských státech mezi zaměstnavatelem, skupinou zaměstnavatelů nebo jednou či více organizacemi zaměstnavatelů na jedné straně a jednou nebo více odborovými organizacemi na straně druhé za účelem stanovení pracovních podmínek a podmínek zaměstnávání; |
| --- | --- |

3)

„kolektivním vyjednáváním“ veškerá jednání, která probíhají v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi v jednotlivých členských státech mezi zaměstnavatelem, skupinou zaměstnavatelů nebo jednou či více organizacemi zaměstnavatelů na jedné straně a jednou nebo více odborovými organizacemi na straně druhé za účelem stanovení pracovních podmínek a podmínek zaměstnávání;

| 4) | „kolektivní smlouvou“ písemná smlouva obsahující ustanovení o pracovních podmínkách a podmínkách zaměstnávání, již uzavřeli sociální partneři, kteří v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi, včetně kolektivních smluv prohlášených za všeobecně použitelné, mají způsobilost k vyjednávání jménem pracovníků a zaměstnavatelů; |
| --- | --- |

4)

„kolektivní smlouvou“ písemná smlouva obsahující ustanovení o pracovních podmínkách a podmínkách zaměstnávání, již uzavřeli sociální partneři, kteří v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi, včetně kolektivních smluv prohlášených za všeobecně použitelné, mají způsobilost k vyjednávání jménem pracovníků a zaměstnavatelů;

| 5) | „mírou pokrytí kolektivními smlouvami“ podíl pracovníků, na něž se na vnitrostátní úrovni vztahuje kolektivní smlouva, který se vypočítá jako podíl počtu pracovníků, na něž se vztahují kolektivní smlouvy, a počtu pracovníků, jejichž pracovní podmínky mohou být v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi upraveny kolektivními smlouvami. |
| --- | --- |

5)

„mírou pokrytí kolektivními smlouvami“ podíl pracovníků, na něž se na vnitrostátní úrovni vztahuje kolektivní smlouva, který se vypočítá jako podíl počtu pracovníků, na něž se vztahují kolektivní smlouvy, a počtu pracovníků, jejichž pracovní podmínky mohou být v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi upraveny kolektivními smlouvami.

Článek 4

Podpora kolektivního vyjednávání o stanovování mezd

1.   Aby se dosáhlo vyšší míry pokrytí kolektivními smlouvami a usnadnil výkon práva na kolektivní vyjednávání o stanovování mezd, členské státy za účasti sociálních partnerů a v souladu s právními vnitrostátním právem a zvyklostmi:

| a) | podporují budování a posilování kapacity sociálních partnerů zapojit se do kolektivního vyjednávání o stanovování mezd, zejména na odvětvové nebo meziodvětvové úrovni; |
| --- | --- |

a)

podporují budování a posilování kapacity sociálních partnerů zapojit se do kolektivního vyjednávání o stanovování mezd, zejména na odvětvové nebo meziodvětvové úrovni;

| b) | podporují konstruktivní, smysluplná a informovaná jednání mezi sociálními partnery o mzdách, a to za rovných podmínek, kdy mají obě strany přístup k relevantním informacím, aby mohly plnit svou funkci s ohledem na kolektivní vyjednávání o stanovování mezd; |
| --- | --- |

b)

podporují konstruktivní, smysluplná a informovaná jednání mezi sociálními partnery o mzdách, a to za rovných podmínek, kdy mají obě strany přístup k relevantním informacím, aby mohly plnit svou funkci s ohledem na kolektivní vyjednávání o stanovování mezd;

| c) | ve vhodných případech přijímají opatření na ochranu výkonu práva na kolektivní vyjednávání o stanovování mezd a na ochranu pracovníků a zástupců odborových organizací před jednáním, které by je s ohledem na jejich zaměstnání diskriminovalo na základě toho, že se účastní nebo chtějí účastnit kolektivního vyjednávání o stanovování mezd; |
| --- | --- |

c)

ve vhodných případech přijímají opatření na ochranu výkonu práva na kolektivní vyjednávání o stanovování mezd a na ochranu pracovníků a zástupců odborových organizací před jednáním, které by je s ohledem na jejich zaměstnání diskriminovalo na základě toho, že se účastní nebo chtějí účastnit kolektivního vyjednávání o stanovování mezd;

| d) | za účelem podpory kolektivního vyjednávání o stanovování mezd přijímají ve vhodných případech opatření na ochranu odborových a zaměstnaneckých organizací, které se účastní nebo chtějí účastnit kolektivního vyjednávání, před veškerým zasahováním druhé strany či zástupců druhé strany nebo členů do jejich ustavení, fungování či správy. |
| --- | --- |

d)

za účelem podpory kolektivního vyjednávání o stanovování mezd přijímají ve vhodných případech opatření na ochranu odborových a zaměstnaneckých organizací, které se účastní nebo chtějí účastnit kolektivního vyjednávání, před veškerým zasahováním druhé strany či zástupců druhé strany nebo členů do jejich ustavení, fungování či správy.

2.   Každý členský stát, v němž míra pokrytí kolektivními smlouvami nedosahuje hranice 80 %, navíc stanoví rámec, který vytvoří podmínky pro kolektivní vyjednávání, a to buď zákonem po konzultaci se sociálními partnery, nebo dohodou s nimi. Tento členský stát vypracuje rovněž akční plán na podporu kolektivního vyjednávání. Učiní tak po konzultaci se sociálními partnery, nebo dohodou s nimi, nebo na společnou žádost sociálních partnerů v podobě, jež byla mezi nimi dohodnuta. V akčním plánu musí být stanoven jasný harmonogram a konkrétní opatření na postupné zvyšování míry pokrytí kolektivními smlouvami, přičemž je plně respektována nezávislost sociálních partnerů. Členský stát svůj akční plán pravidelně přezkoumává a podle potřeby aktualizuje. Aktualizaci svého akčního plánu členský stát provádí po konzultaci se sociálními partnery, dohodou s nimi, nebo na společnou žádost sociálních partnerů v podobě, jež byla mezi nimi dohodnuta. V každém případě musí být takový akční plán přezkoumán alespoň každých pět let. Akční plán a veškeré jeho aktualizace se zveřejní a oznámí Komisi.

KAPITOLA II

ZÁKONNÉ MINIMÁLNÍ MZDY

Článek 5

Postup při stanovování přiměřených zákonných minimálních mezd

1.   Členské státy se zákonnými minimálními mzdami zavedou nezbytné postupy ke stanovování a aktualizaci zákonných minimálních mezd. Stanovování a aktualizace těchto mezd se řídí kritérii nastavenými tak, aby podpořila jejich přiměřenost s cílem dosáhnout důstojné životní úrovně, omezit chudobu pracujících, podporovat sociální soudržnost a vzestupnou sociální konvergenci a snížit rozdíly v odměňování žen a mužů. Členské státy vymezí tato kritéria v souladu se svými vnitrostátními postupy v příslušných vnitrostátních právních předpisech, v rozhodnutích příslušných orgánů nebo v tripartitních dohodách. Kritéria musí být vymezena jasným způsobem. Členské státy mohou rozhodnout o relativní váze těchto kritérii, včetně prvků uvedených v odstavci 2, s přihlédnutím ke svým vnitrostátním sociálně-ekonomickým podmínkám.

2.   Vnitrostátní kritéria uvedená v odstavci 1 musejí zahrnovat alespoň tyto prvky:

| a) | kupní sílu zákonných minimálních mezd s ohledem na životní náklady; |
| --- | --- |

a)

kupní sílu zákonných minimálních mezd s ohledem na životní náklady;

| b) | obecnou úroveň mezd a jejich rozdělení; |
| --- | --- |

b)

obecnou úroveň mezd a jejich rozdělení;

| c) | tempo růstu mezd; |
| --- | --- |

c)

tempo růstu mezd;

| d) | dlouhodobou vnitrostátní míru produktivity a její vývoj. |
| --- | --- |

d)

dlouhodobou vnitrostátní míru produktivity a její vývoj.

3.   Aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v tomto článku, mohou členské státy kromě toho používat automatický mechanismus valorizace zákonných minimálních mezd, který je založen na jakýchkoli vhodných kritériích a který je v souladu s vnitrostátním právem a zvyklostmi, pokud jeho uplatňování nevede ke snížení zákonné minimální mzdy.

4.   K hodnocení přiměřenosti zákonných minimálních mezd použijí členské státy orientační referenční hodnoty. Za tímto účelem mohou používat orientační referenční hodnoty běžně používané na mezinárodní úrovni, jako jsou 60 % mediánu hrubé mzdy a 50 % průměrné hrubé mzdy, nebo orientační referenční hodnoty používané na vnitrostátní úrovni.

5.   Členské státy zajistí, aby byly zákonné minimální mzdy pravidelně a včas aktualizovány alespoň každé dva roky, nebo v případě členských států, které používají automatický valorizační mechanismus uvedený v odstavci 3, alespoň každé čtyři roky.

6.   Každý členský stát určí nebo zřídí jeden nebo více poradních orgánů, které budou příslušným orgánům poskytovat poradenství v otázkách zákonných minimálních mezd, a umožní akceschopné fungování těchto orgánů.

Článek 6

Odchylky a srážky

1.   Pokud členské státy povolí odlišnou výši zákonné minimální mzdy u určitých skupin pracovníků nebo srážky, po nichž vyplácená odměna poklesne na úroveň nižší, než je příslušná zákonná minimální mzda, zajistí, aby byly uvedené odchylky a srážky v souladu se zásadami nediskriminace a proporcionality, přičemž zásada proporcionality zahrnuje sledování legitimního cíle.

2.   Žádné ustanovení této směrnice nelze vykládat tak, že ukládá členským státům povinnost zavést odchylky od zákonných minimálních mezd nebo srážky z nich.

Článek 7

Zapojení sociálních partnerů do stanovování a aktualizace zákonných minimálních mezd

Členské státy přijmou nezbytná opatření k včasnému a účinnému zapojení sociálních partnerů do stanovování a aktualizace zákonných minimálních mezd tak, aby byla zajištěna jejich dobrovolná účast na diskuzích po celou dobu rozhodování, a to i prostřednictvím účasti v poradních orgánech uvedených v čl. 5 odst. 6, a zejména pokud je o:

| a) | volbu a uplatňování kritérií uvedených v čl. 5 odst. 1, 2 a 3 pro stanovení úrovně zákonné minimální mzdy a vytvoření vzorce pro její automatickou valorizaci a v případě, že tento vzorec už existuje, pro jeho úpravu; |
| --- | --- |

a)

volbu a uplatňování kritérií uvedených v čl. 5 odst. 1, 2 a 3 pro stanovení úrovně zákonné minimální mzdy a vytvoření vzorce pro její automatickou valorizaci a v případě, že tento vzorec už existuje, pro jeho úpravu;

| b) | volbu a uplatňování orientačních referenčních hodnot uvedených v čl. 5 odst. 4 pro hodnocení přiměřenosti zákonných minimálních mezd; |
| --- | --- |

b)

volbu a uplatňování orientačních referenčních hodnot uvedených v čl. 5 odst. 4 pro hodnocení přiměřenosti zákonných minimálních mezd;

| c) | aktualizace zákonných minimálních mezd uvedených v čl. 5 odst. 5; |
| --- | --- |

c)

aktualizace zákonných minimálních mezd uvedených v čl. 5 odst. 5;

| d) | stanovení odchylek od zákonných minimálních mezd a srážek z nich uvedených v článku 6; |
| --- | --- |

d)

stanovení odchylek od zákonných minimálních mezd a srážek z nich uvedených v článku 6;

| e) | rozhodnutí o sběru údajů a provádění studií a analýz k informování orgánů a dalších příslušných stran zapojených do stanovování zákonných minimálních mezd. |
| --- | --- |

e)

rozhodnutí o sběru údajů a provádění studií a analýz k informování orgánů a dalších příslušných stran zapojených do stanovování zákonných minimálních mezd.

Článek 8

Účinný přístup pracovníků k zákonným minimálním mzdám

Členské státy přijmou se zapojením sociálních partnerů následující opatření, aby zlepšily účinný přístup pracovníků k ochraně formou zákonné minimální mzdy, včetně případného posílení jejího vymáhání:

| a) | zajistí účinné, přiměřené a nediskriminační kontroly a inspekce v terénu prováděné inspektoráty práce nebo subjekty odpovědnými za vymáhání zákonných minimálních mezd; |
| --- | --- |

a)

zajistí účinné, přiměřené a nediskriminační kontroly a inspekce v terénu prováděné inspektoráty práce nebo subjekty odpovědnými za vymáhání zákonných minimálních mezd;

| b) | rozvíjejí schopnosti donucovacích orgánů, zejména prostřednictvím proškolování a metodického vedení, aby se tyto orgány mohly aktivně zaměřovat na zaměstnavatele, kteří nedodržují předpisy, a stíhat je. |
| --- | --- |

b)

rozvíjejí schopnosti donucovacích orgánů, zejména prostřednictvím proškolování a metodického vedení, aby se tyto orgány mohly aktivně zaměřovat na zaměstnavatele, kteří nedodržují předpisy, a stíhat je.

KAPITOLA III

HORIZONTÁLNÍ USTANOVENÍ

Článek 9

Zadávání veřejných zakázek

V souladu se směrnicemi 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU přijmou členské státy vhodná opatření k zajištění toho, aby hospodářské subjekty a jejich subdodavatelé při zadávání veřejných zakázek nebo udělování koncesí a jejich plnění dodržovaly příslušné povinnosti týkající se mezd, práva se organizovat a kolektivního vyjednávání o stanovování mezd v oblasti sociálního a pracovního práva stanovené právem Unie, vnitrostátním právem, kolektivními smlouvami nebo ustanoveními mezinárodního sociálního a pracovního práva, včetně Úmluvy MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat z roku 1948 a Úmluvy MOP č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat z roku 1949.

Článek 10

Monitorování a sběr údajů

1.   Členské státy přijmou vhodná opatření, aby zajistily zavedení účinných nástrojů pro sběr údajů k monitorování ochrany formou minimální mzdy.

2.   Členské státy předkládají Komisi každý druhý rok, před 1. říjnem ohlašovacího roku, tyto údaje a informace:

| a) | míru a vývoj pokrytí kolektivními smlouvami; |
| --- | --- |

a)

míru a vývoj pokrytí kolektivními smlouvami;

| b) | v případě zákonných minimálních mezd:






  i) | úroveň zákonné minimální mzdy a podíl pracovníků, na něž se vztahuje; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě zákonných minimálních mezd:

i)

úroveň zákonné minimální mzdy a podíl pracovníků, na něž se vztahuje;

| ii) | popis stávajících odchylek a srážek, důvod jejich zavedení a podíl pracovníků, na něž se odchylky vztahují, pokud jsou tyto údaje k dispozici; |
| --- | --- |

ii)

popis stávajících odchylek a srážek, důvod jejich zavedení a podíl pracovníků, na něž se odchylky vztahují, pokud jsou tyto údaje k dispozici;

| c) | v případě ochrany formou minimální mzdy stanovené výlučně kolektivními smlouvami:






  i) | nejnižší mzdové sazby stanovené v kolektivních smlouvách, které se vztahují na osoby s nízkými mzdami, nebo jejich odhad, pokud příslušné vnitrostátní orgány nemají k dispozici přesné údaje, a podíl pracovníků, na něž se vztahují, nebo jeho odhad, pokud příslušné vnitrostátní orgány nemají k dispozici přesné údaje; |
| --- | --- | --- |

c)

v případě ochrany formou minimální mzdy stanovené výlučně kolektivními smlouvami:

i)

nejnižší mzdové sazby stanovené v kolektivních smlouvách, které se vztahují na osoby s nízkými mzdami, nebo jejich odhad, pokud příslušné vnitrostátní orgány nemají k dispozici přesné údaje, a podíl pracovníků, na něž se vztahují, nebo jeho odhad, pokud příslušné vnitrostátní orgány nemají k dispozici přesné údaje;

| ii) | výši mezd vyplácených pracovníkům, na něž se nevztahují kolektivní smlouvy, a její vztah k výši mezd vyplácených pracovníkům, na něž se kolektivní smlouvy vztahují. |
| --- | --- |

ii)

výši mezd vyplácených pracovníkům, na něž se nevztahují kolektivní smlouvy, a její vztah k výši mezd vyplácených pracovníkům, na něž se kolektivní smlouvy vztahují.

Členské státy, které mají ohlašovací povinnost podle prvního pododstavce písm. c), předkládají údaje uvedené v bodě i) uvedeného písmene alespoň ve vztahu k odvětvovým, zeměpisným a jiným kolektivním smlouvám uzavíraných více zaměstnavateli, včetně těch, které byly prohlášeny za všeobecně použitelné.

Statistiky a informace uvedené v tomto odstavci poskytují členské státy v členění podle pohlaví, věku, zdravotního postižení, velikosti společnosti a podle odvětví, pokud je takové členění k dispozici.

První zpráva se týká let 2021, 2022 a 2023 a musí být předložena do 1. října 2025. Členské státy mohou vynechat statistiky a informace, které nejsou k dispozici před 15. listopadem 2024.

3.   Komise analyzuje údaje a informace, které jí členské státy předají ve zprávách uvedených v odstavci 2 tohoto článku a v akčních plánech uvedených v čl. 4 odst. 2. Každý druhý rok o nich podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě a zároveň zveřejní údaje a informace, které jí poskytly členské státy.

Článek 11

Informace o ochraně formou minimální mzdy

Členské státy zajistí, aby byly informace o zákonných minimálních mzdách a o ochraně formou minimální mzdy, kterou poskytují všeobecně použitelné kolektivní smlouvy, včetně informací o mechanismech nápravy, veřejně dostupné podle potřeby v nejvhodnějším jazyce, jak jej stanoví členské státy, srozumitelným a snadno dostupným způsobem, a to i pro osoby se zdravotním postižením.

Článek 12

Právo na nápravu a ochranu před nepříznivým zacházením nebo následky

1.   Aniž jsou dotčeny zvláštní formy nápravy a řešení sporů případně stanovené v kolektivních smlouvách, zajistí členské státy, aby pracovníci, včetně těch, jejichž pracovní poměr skončil, měli přístup k účinnému, včasnému a nestrannému řešení sporů a k právu na nápravu, pokud byla porušena práva týkající se zákonných minimálních mezd nebo ochrany formou minimální mzdy, jsou-li tato práva stanovena ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách.

2.   Členské státy přijmou opatření nezbytná k ochraně pracovníků a jejich zástupců, včetně pracovníků, kteří jsou členy odborových organizací nebo jejich zástupci, před jakýmkoli nepříznivým zacházením ze strany zaměstnavatele a nepříznivými důsledky vyplývajícími ze stížnosti podané zaměstnavateli nebo z jakéhokoli řízení zahájeného s cílem vymáhat dodržování předpisů v případě porušení práv týkajících se ochrany formou minimální mzdy, jsou-li tato práva stanovena ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách.

Článek 13

Sankce

Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení práv a povinností spadajících do působnosti této směrnice, jsou-li tato práva a povinnosti stanoveny ve vnitrostátním právu nebo v kolektivních smlouvách. V členských státech bez zákonných minimálních mezd mohou tato pravidla obsahovat odkaz na náhradu škody nebo smluvní sankce, které jsou případně stanoveny v pravidlech pro vymáhání kolektivních smluv, nebo se na takový odkaz mohou omezit. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 14

Šíření informací

Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní opatření provádějící tuto směrnici ve vnitrostátním právu, společně s již platnými relevantními předpisy týkajícími se předmětu stanoveného v článku 1, byli upozorněni pracovníci a zaměstnavatelé, včetně malých a středních podniků.

Článek 15

Hodnocení a přezkum

Do 15. listopadu 2029 provede Komise po konzultaci s členskými státy a se sociálními partnery na úrovni Unie hodnocení této směrnice. Komise poté předloží Evropskému parlamentu a Radě o přezkumu uplatňování této směrnice zprávu, a bude-li to vhodné, navrhne legislativní změny.

Článek 16

Zákaz snížení úrovně právní ochrany a příznivější ustanovení

1.   Tato směrnice není platným důvodem ke snížení obecné úrovně ochrany již poskytované pracovníkům v členských státech, zejména ke snížení nebo zrušení minimálních mezd.

2.   Touto směrnicí není dotčeno právo členských států uplatňovat nebo přijímat právní nebo správní předpisy, které jsou pro pracovníky příznivější, nebo podporovat či umožňovat uplatňování kolektivních smluv, které jsou pro pracovníky příznivější. Tato směrnice nesmí být vykládána tak, že členským státům brání ve zvyšování zákonných minimálních mezd.

3.   Touto směrnicí nejsou dotčena žádná práva, jež pracovníkům přiznávají jiné právní akty Unie.

Článek 17

Provedení a uplatňování

1.   Členské státy přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s touto směrnicí do 15. listopadu 2024. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

3.   Členské státy přijmou v souladu se svým právem a svými zvyklostmi přiměřená opatření, aby zajistily účinné zapojení sociálních partnerů do uplatňování této směrnice. Za tímto účelem mohou sociální partnery pověřit jejím úplným nebo částečným uplatňováním, včetně pokud jde o vypracování akčního plánu v souladu s čl. 4 odst. 2, pokud o to sociální partneři společně požádají. V takovém případě členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby byly povinnosti stanovené touto směrnicí neustále plněny.

4.   Sdělení uvedené v odstavci 2 musí obsahovat popis zapojení sociálních partnerů do uplatňování této směrnice.

Článek 18

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Článek 19

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 19. října 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  Stanovisko ze dne 25. března 2021 (Úř. věst. C 220, 9.6.2021, s. 106).

1

(2)  Stanovisko ze dne 19. března 2021 (Úř. věst. C 175, 7.5.2021, s. 89).

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 14. září 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 4. října 2022.

3

(4)  
  Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 ze dne 13. října 2020 o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 344, 19.10.2020, s. 22).

5

(6)  Rozhodnutí Rady 2007/431/ES ze dne 7. června 2007, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropského společenství ratifikovaly úmluvu Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006 (Úř. věst. L 161, 22.6.2007, s. 63).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června 2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) (Úř. věst. L 177, 4.7.2008, s. 6).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ze dne 26. října 2016 o přístupnosti webových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru (Úř. věst. L 327, 2.12.2016, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 ze dne 10. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro technickou podporu (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 1).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21).

14

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/48

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2022/2042

ze dne 24. října 2022,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1284/2009 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření vůči Guinejské republice

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/2052 ze dne 24. října 2022, kterým se mění rozhodnutí 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice (1),

s ohledem na společný návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 (2) provádí opatření stanovená rozhodnutím Rady 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 (2) provádí opatření stanovená rozhodnutím Rady 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice.

| (2) | Rozhodnutí (SZBP) 2022/2052 zavádí změnu názvu rozhodnutí 2010/638/SZBP. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí (SZBP) 2022/2052 zavádí změnu názvu rozhodnutí 2010/638/SZBP.

| (3) | K provedení rozhodnutí (SZBP) 2022/2052 je tedy nezbytné regulační opatření na úrovni Unie, zejména proto, aby bylo možné zajistit jeho jednotné uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(3)

K provedení rozhodnutí (SZBP) 2022/2052 je tedy nezbytné regulační opatření na úrovni Unie, zejména proto, aby bylo možné zajistit jeho jednotné uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech.

| (4) | Nařízení (EU) č. 1284/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) č. 1284/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název nařízení (EU) č. 1284/2009 se nahrazuje tímto:

„Nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 ze dne 22. prosince 2009 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Guineji“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 24. října 2022.

Za Radu

předsedkyně

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Viz strana 74 v tomto čísle Úředního věstníku.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1284/2009 ze dne 22. prosince 2009 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření vůči Guinejské republice (Úř. věst. L 346, 23.12.2009, s. 26).

2

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/50

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2022/2043

ze dne 24. října 2022,

kterým se provádí nařízení (EU) 2015/1755 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/1755 ze dne 1. října 2015 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi (1), a zejména na čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 1. října 2015 přijala Rada nařízení (EU) 2015/1755. |
| --- | --- |

(1)

Dne 1. října 2015 přijala Rada nařízení (EU) 2015/1755.

| (2) | Na základě přezkumu provedeného Radou by měly být ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na které se vztahují omezující opatření, stanoveného v příloze I nařízení (EU) 2015/1755 vyňaty tři osoby. |
| --- | --- |

(2)

Na základě přezkumu provedeného Radou by měly být ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na které se vztahují omezující opatření, stanoveného v příloze I nařízení (EU) 2015/1755 vyňaty tři osoby.

| (3) | Příloha I nařízení (EU) 2015/1755 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha I nařízení (EU) 2015/1755 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (EU) 2015/1755 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 24. října 2022.

Za Radu

předsedkyně

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  
  Úř. věst. L 257, 2.10.2015, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

V příloze I nařízení (EU) 2015/1755 (Seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů podle článku 2) se zrušují tyto položky:

| — | položka 1 (Godefroid BIZIMANA); |
| --- | --- |

—

položka 1 (Godefroid BIZIMANA);

| — | položka 2 (Gervais NDIRAKOBUCA, také znám jako NDAKUGARIKA); |
| --- | --- |

—

položka 2 (Gervais NDIRAKOBUCA, také znám jako NDAKUGARIKA);

| — | položka 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

položka 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/52 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/52

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2044

ze dne 18. října 2022,

kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Roero“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise přezkoumala žádost o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Roero“, kterou podala Itálie v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komise přezkoumala žádost o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Roero“, kterou podala Itálie v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (2) | Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(2)

Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (3) | Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (4) | Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena. |
| --- | --- |

(4)

Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny specifikace zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Roero“ (CHOP) se schvalují.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. října 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. C 170, 25.4.2022, s. 21.

2

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/53

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2045

ze dne 18. října 2022,

kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu („Chianti Classico“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Chianti Classico“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 2446/2000 (2) ve znění nařízení Komise (EU) č. 216/2011 (3) a prováděcího nařízení (EU) č. 267/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Chianti Classico“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 2446/2000 (2) ve znění nařízení Komise (EU) č. 216/2011 (3) a prováděcího nařízení (EU) č. 267/2013 (4).

| (2) | Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (5). |
| --- | --- |

(2)

Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (5).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Chianti Classico“ (CHOP) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. října 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 2446/2000 ze dne 6. listopadu 2000, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 2400/96 o zápisu určitých názvů do „Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení“ podle nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 281, 7.11.2000, s. 12).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 216/2011 ze dne 1. března 2011, kterým se schvalují změny specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, které nejsou menšího rozsahu [Chianti Classico (CHOP)] (Úř. věst. L 59, 4.3.2011, s. 17).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 267/2013 ze dne 18. března 2013, kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chianti Classico (CHOP)) (Úř. věst. L 82, 22.3.2013, s. 38).

4

(5)  
  Úř. věst. C 234, 17.6.2022, s. 14.

5

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/55

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2046

ze dne 24. října 2022,

kterým se mění přílohy nařízení (EU) č. 1408/2013 za účelem jejich úpravy tak, aby odrážely ustanovení Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii a jejího Protokolu o Irsku/Severním Irsku

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/1588 ze dne 13. července 2015 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Přílohy I a II nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (2) stanoví maximální kumulativní výši podpory de minimis poskytnuté v jednotlivých členských státech podnikům působícím v prvovýrobě zemědělských produktů za libovolná tři po sobě jdoucí jednoletá účetní období podle čl. 3 odst. 3 a 3a uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

1)

Přílohy I a II nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (2) stanoví maximální kumulativní výši podpory de minimis poskytnuté v jednotlivých členských státech podnikům působícím v prvovýrobě zemědělských produktů za libovolná tři po sobě jdoucí jednoletá účetní období podle čl. 3 odst. 3 a 3a uvedeného nařízení.

| 2) | Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (3) (dále jen „dohoda o vystoupení“), jejíž nedílnou součástí je Protokol o Irsku/Severním Irsku (dále jen „protokol“), vstoupila v platnost dne 1. února 2020. |
| --- | --- |

2)

Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (3) (dále jen „dohoda o vystoupení“), jejíž nedílnou součástí je Protokol o Irsku/Severním Irsku (dále jen „protokol“), vstoupila v platnost dne 1. února 2020.

| 3) | Přechodné období stanovené v článku 126 dohody o vystoupení, během něhož právo Unie zůstalo do značné míry použitelné na Spojené království Velké Británie a Severního Irska a ve Spojeném království Velké Británie a Severního Irska, skončilo dne 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

3)

Přechodné období stanovené v článku 126 dohody o vystoupení, během něhož právo Unie zůstalo do značné míry použitelné na Spojené království Velké Británie a Severního Irska a ve Spojeném království Velké Británie a Severního Irska, skončilo dne 31. prosince 2020.

| 4) | Článek 10 protokolu však stanoví, že na Spojené království se použijí některá ustanovení práva Unie uvedená v příloze 5 daného protokolu, pokud jde o opatření ovlivňující obchod se zemědělskými produkty mezi Severním Irskem a Unií. |
| --- | --- |

4)

Článek 10 protokolu však stanoví, že na Spojené království se použijí některá ustanovení práva Unie uvedená v příloze 5 daného protokolu, pokud jde o opatření ovlivňující obchod se zemědělskými produkty mezi Severním Irskem a Unií.

| 5) | Mezi danými ustanoveními je uvedeno nařízení (EU) č. 1408/2013. |
| --- | --- |

5)

Mezi danými ustanoveními je uvedeno nařízení (EU) č. 1408/2013.

| 6) | Aby byl zajištěn soulad s ustanoveními dohody o vystoupení a protokolu, je nezbytné nahradit maximální kumulativní výše pro celé Spojené království stanovené v přílohách nařízení (EU) č. 1408/2013 odpovídajícími částkami pouze pro Severní Irsko. |
| --- | --- |

6)

Aby byl zajištěn soulad s ustanoveními dohody o vystoupení a protokolu, je nezbytné nahradit maximální kumulativní výše pro celé Spojené království stanovené v přílohách nařízení (EU) č. 1408/2013 odpovídajícími částkami pouze pro Severní Irsko.

| 7) | Aby byly zajištěny rovné podmínky, měly by maximální kumulativní částky pro Severní Irsko vycházet ze stejné metody výpočtu, jaká byla použita pro členské státy v době, kdy byly uvedené přílohy vypracovány. |
| --- | --- |

7)

Aby byly zajištěny rovné podmínky, měly by maximální kumulativní částky pro Severní Irsko vycházet ze stejné metody výpočtu, jaká byla použita pro členské státy v době, kdy byly uvedené přílohy vypracovány.

| 8) | Nařízení (EU) č. 1408/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

8)

Nařízení (EU) č. 1408/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) č. 1408/2013

Nařízení (EU) č. 1408/2013 se mění takto:

| 1) | v čl. 1 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | podpory na činnosti spojené s vývozem do třetích zemí nebo členských států (*1), tj. podpory přímo spojené s vyváženým množstvím, se zavedením a provozem distribuční sítě nebo s jinými běžnými výdaji v souvislosti s vývozní činností; |
| --- | --- | --- |

1)

v čl. 1 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

podpory na činnosti spojené s vývozem do třetích zemí nebo členských států (*1), tj. podpory přímo spojené s vyváženým množstvím, se zavedením a provozem distribuční sítě nebo s jinými běžnými výdaji v souvislosti s vývozní činností;

*1

(*1)  Vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 10 a přílohou 5 protokolu k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. C 384I, 12.11.2019) se na Spojené království nadále použijí některá ustanovení práva Unie týkající se státní podpory, pokud jde o opatření ovlivňující obchod mezi Severním Irskem a Unií, veškeré odkazy na členský stát v tomto nařízení se považují za odkazy na členský stát nebo Spojené království s ohledem na Severní Irsko.“;"

*1

| 2) | v příloze I se řádek, který stanoví maximální kumulativní výši podpory de minimis pro Spojené království, nahrazuje tímto:

  „Spojené království s ohledem na Severní Irsko 29 741 417
  “; |
| --- | --- |

2)

v příloze I se řádek, který stanoví maximální kumulativní výši podpory de minimis pro Spojené království, nahrazuje tímto:

de minimis

„Spojené království s ohledem na Severní Irsko 29 741 417
  “;

| 3) | v příloze II se řádek, který stanoví maximální kumulativní výši podpory de minimis pro Spojené království, nahrazuje tímto:

  „Spojené království s ohledem na Severní Irsko 35 689 700
  “. |
| --- | --- |

3)

v příloze II se řádek, který stanoví maximální kumulativní výši podpory de minimis pro Spojené království, nahrazuje tímto:

de minimis

„Spojené království s ohledem na Severní Irsko 35 689 700
  “.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví zemědělství (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 9).

2

de minimis

(3)  
  Úř. věst. C 384I, 12.11.2019.

3

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/57

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2047

ze dne 24. října 2022,

kterým se opravuje prováděcí nařízení (EU) 2021/2325, pokud jde o uznávání některých kontrolních orgánů a kontrolních subjektů pro účely dovozu ekologických produktů do Unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (1), a zejména na čl. 48 odst. 3 a čl. 57 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha II prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2325 (2) stanoví seznam kontrolních orgánů a kontrolních subjektů uznaných pro účely rovnocennosti a způsobilých provádět kontroly a vydávat osvědčení ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(1)

Příloha II prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2325 (2) stanoví seznam kontrolních orgánů a kontrolních subjektů uznaných pro účely rovnocennosti a způsobilých provádět kontroly a vydávat osvědčení ve třetích zemích.

| (2) | V příloze IV nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 (3) byl pro Bahrajn v souvislosti s kategorií produktů D původně uznán subjekt „Ecocert SA“. V příloze II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 byl řádek týkající se Bahrajnu a kategorie produktů D chybně ponechán prázdný. Tuto chybu je třeba opravit. |
| --- | --- |

(2)

V příloze IV nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 (3) byl pro Bahrajn v souvislosti s kategorií produktů D původně uznán subjekt „Ecocert SA“. V příloze II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 byl řádek týkající se Bahrajnu a kategorie produktů D chybně ponechán prázdný. Tuto chybu je třeba opravit.

| (3) | V příloze II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 byl subjekt „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ chybně uveden jako subjekt uznaný v Kostarice pro kategorii produktů A. Kromě toho uvedený kontrolní subjekt neposkytl podrobnosti o typu produktů, které by chtěl v Kostarice v rámci kategorie produktů D certifikovat, a proto bylo jeho uznání pro tuto kategorii produktů uděleno chybně. Příslušnou položku je třeba opravit. |
| --- | --- |

(3)

V příloze II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 byl subjekt „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ chybně uveden jako subjekt uznaný v Kostarice pro kategorii produktů A. Kromě toho uvedený kontrolní subjekt neposkytl podrobnosti o typu produktů, které by chtěl v Kostarice v rámci kategorie produktů D certifikovat, a proto bylo jeho uznání pro tuto kategorii produktů uděleno chybně. Příslušnou položku je třeba opravit.

| (4) | Prováděcí nařízení (EU) 2021/2325 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení (EU) 2021/2325 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno.

| (5) | Zeměpisná působnost uznání subjektu „Ecocert SA“ byla chybně omezena. Chyba týkající se Bahrajnu a kategorie produktů D by proto měla být opravena se zpětnou účinností ode dne vstupu prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 v platnost. Uznání subjektu „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ v Kostarice bylo chybně rozšířeno na kategorie produktů A a D. Uvedená chyba by proto měla být opravena se zpětnou účinností od data použitelnosti prováděcího nařízení (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(5)

Zeměpisná působnost uznání subjektu „Ecocert SA“ byla chybně omezena. Chyba týkající se Bahrajnu a kategorie produktů D by proto měla být opravena se zpětnou účinností ode dne vstupu prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 v platnost. Uznání subjektu „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ v Kostarice bylo chybně rozšířeno na kategorie produktů A a D. Uvedená chyba by proto měla být opravena se zpětnou účinností od data použitelnosti prováděcího nařízení (EU) 2021/2325.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologickou produkci, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologickou produkci,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (EU) 2021/2325 se opravuje v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2325 ze dne 16. prosince 2021, kterým se podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 stanoví seznam třetích zemí a seznam kontrolních orgánů a kontrolních subjektů, které byly uznány podle čl. 33 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 834/2007 pro účely dovozu ekologických produktů do Unie (Úř. věst. L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25).

3

---

PŘÍLOHA

Příloha II nařízení (EU) 2021/2325 se opravuje následovně:

| 1) | v bodě 3 položky pro „Ecocert SA“ se řádek pro Bahrajn nahrazuje tímto:












  Číselný kód | Třetí země | Kategorie produktů |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| „BH-BIO-154 | Bahrajn | x | x | — | x | — | —“ |

1)

v bodě 3 položky pro „Ecocert SA“ se řádek pro Bahrajn nahrazuje tímto:

Číselný kód

Třetí země

Kategorie produktů

A

B

C

D

E

F

„BH-BIO-154

Bahrajn

x

x

—

x

—

—“

| 2) | v bodě 3 položky pro „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ se řádek pro Kostariku nahrazuje tímto:












  Číselný kód | Třetí země | Kategorie produktů |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| „CR-BIO-144 | Kostarika | — | — | — | — | x | —“ |

2)

v bodě 3 položky pro „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ se řádek pro Kostariku nahrazuje tímto:

Číselný kód

Třetí země

Kategorie produktů

A

B

C

D

E

F

„CR-BIO-144

Kostarika

—

—

—

—

x

—“

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/60

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2048

ze dne 24. října 2022,

kterým se schvaluje L-(+)-mléčná kyselina jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 6 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být vyhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje L-(+)-mléčnou kyselinu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být vyhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje L-(+)-mléčnou kyselinu.

| (2) | L-(+)-mléčná kyselina byla hodnocena pro použití v biocidních přípravcích typu 6, konzervanty pro produkty v průběhu skladování, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

L-(+)-mléčná kyselina byla hodnocena pro použití v biocidních přípravcích typu 6, konzervanty pro produkty v průběhu skladování, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Členským státem zpravodajem bylo určeno Německo a jeho hodnotící příslušný orgán předložil Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dne 3. září 2020 zprávu o posouzení a své závěry. |
| --- | --- |

(3)

Členským státem zpravodajem bylo určeno Německo a jeho hodnotící příslušný orgán předložil Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dne 3. září 2020 zprávu o posouzení a své závěry.

| (4) | V souladu s čl. 75 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012 vypracovává Výbor pro biocidní přípravky k žádostem o schválení účinných látek stanovisko agentury. V souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 přijal Výbor pro biocidní přípravky dne 15. června 2021 stanovisko agentury (3) a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 75 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012 vypracovává Výbor pro biocidní přípravky k žádostem o schválení účinných látek stanovisko agentury. V souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 přijal Výbor pro biocidní přípravky dne 15. června 2021 stanovisko agentury (3) a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán.

| (5) | Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 6 obsahující L-(+)-mléčnou kyselinu splňují požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy podmínky pro jejich použití. |
| --- | --- |

(5)

Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 6 obsahující L-(+)-mléčnou kyselinu splňují požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy podmínky pro jejich použití.

| (6) | S přihlédnutím ke stanovisku agentury je vhodné schválit L-(+)-mléčnou kyselinu jako účinnou látku pro použití v biocidních přípravcích typu 6 s výhradou dodržení určitých podmínek. |
| --- | --- |

(6)

S přihlédnutím ke stanovisku agentury je vhodné schválit L-(+)-mléčnou kyselinu jako účinnou látku pro použití v biocidních přípravcích typu 6 s výhradou dodržení určitých podmínek.

| (7) | Zejména vzhledem k tomu, že L-(+)-mléčná kyselina je klasifikována pro žíravost/dráždivost pro kůži, podkategorie 1C, a poškození a podráždění očí, kategorie 1, jak je uvedeno v příloze VI části 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4), měla by osoba odpovědná za uvádění látek nebo směsí, které jsou ošetřeny danou účinnou látkou nebo které ji obsahují v koncentracích vedoucích ke klasifikaci jako žíravost/dráždivost pro kůži nebo poškození očí/podráždění očí, na trh zajistit, aby byla expozice široké veřejnosti minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik. |
| --- | --- |

(7)

Zejména vzhledem k tomu, že L-(+)-mléčná kyselina je klasifikována pro žíravost/dráždivost pro kůži, podkategorie 1C, a poškození a podráždění očí, kategorie 1, jak je uvedeno v příloze VI části 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4), měla by osoba odpovědná za uvádění látek nebo směsí, které jsou ošetřeny danou účinnou látkou nebo které ji obsahují v koncentracích vedoucích ke klasifikaci jako žíravost/dráždivost pro kůži nebo poškození očí/podráždění očí, na trh zajistit, aby byla expozice široké veřejnosti minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik.

| (8) | Jelikož L-(+)-mléčná kyselina splňuje kritéria pro klasifikaci jako způsobující poleptání dýchacích cest, jak je uvedeno v příloze VI části 3 nařízení (ES) č. 1272/2008, měla by osoba odpovědná za uvádění látek nebo směsí, které jsou ošetřeny danou účinnou látkou nebo které ji obsahují v koncentraci vedoucí ke klasifikaci jako způsobující poleptání dýchacích cest, na trh zajistit, aby byla expozice široké veřejnosti minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik. |
| --- | --- |

(8)

Jelikož L-(+)-mléčná kyselina splňuje kritéria pro klasifikaci jako způsobující poleptání dýchacích cest, jak je uvedeno v příloze VI části 3 nařízení (ES) č. 1272/2008, měla by osoba odpovědná za uvádění látek nebo směsí, které jsou ošetřeny danou účinnou látkou nebo které ji obsahují v koncentraci vedoucí ke klasifikaci jako způsobující poleptání dýchacích cest, na trh zajistit, aby byla expozice široké veřejnosti minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik.

| (9) | S cílem zaručit bezpečné používání biocidních přípravků obsahujících L-(+)-mléčnou kyselinu v ošetřených předmětech a umožnit uživatelům ošetřených předmětů činit informovaná rozhodnutí by osoba odpovědná za uvádění ošetřeného předmětu ošetřeného L-(+)-mléčnou kyselinou nebo obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu na trh měla zajistit, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu obsahovalo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012. Kromě toho by příslušné orgány členských států nebo v případě povolení Unie Komise měly v souhrnu vlastností biocidního přípravku obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu upřesnit příslušné pokyny k použití a upozornění, která mají být uvedena na označení ošetřených předmětů podle čl. 58 odst. 3 písm. e) nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(9)

S cílem zaručit bezpečné používání biocidních přípravků obsahujících L-(+)-mléčnou kyselinu v ošetřených předmětech a umožnit uživatelům ošetřených předmětů činit informovaná rozhodnutí by osoba odpovědná za uvádění ošetřeného předmětu ošetřeného L-(+)-mléčnou kyselinou nebo obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu na trh měla zajistit, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu obsahovalo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012. Kromě toho by příslušné orgány členských států nebo v případě povolení Unie Komise měly v souhrnu vlastností biocidního přípravku obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu upřesnit příslušné pokyny k použití a upozornění, která mají být uvedena na označení ošetřených předmětů podle čl. 58 odst. 3 písm. e) nařízení (EU) č. 528/2012.

| (10) | Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků. |
| --- | --- |

(10)

Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

L-(+)-mléčná kyselina se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 6, s výhradou podmínek stanovených v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Stanovisko Výboru pro biocidní přípravky k žádosti o schválení účinné látky: L-(+)-mléčná kyselina, typ přípravku: 6; ECHA/BPC/280/2021, přijaté dne 15. června 2021.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

| Obecný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální stupeň čistoty účinné látky (1) | Datum schválení | Datum skončení platnosti schválení | Typ přípravku | Zvláštní podmínky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-mléčná kyselina | Název podle IUPAC:
  (2S)-2-hydroxypropanová kyselina
  Č. ES: 201-196-2
  Č. CAS: 79-33-4 | ≥ 955 g/kg (sušina) | 1. listopadu 2023 | 31. října 2033 | 6 | Povolení biocidních přípravků podléhá těmto podmínkám:






  1) | Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie (2). |

Obecný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

Datum schválení

Datum skončení platnosti schválení

Typ přípravku

Zvláštní podmínky

L-(+)-mléčná kyselina

Název podle IUPAC:

(2S)-2-hydroxypropanová kyselina

Č. ES: 201-196-2

Č. CAS: 79-33-4

≥ 955 g/kg (sušina)

1. listopadu 2023

31. října 2033

6

Povolení biocidních přípravků podléhá těmto podmínkám:

1)

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie (2).

| 2) | Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:






  a) | průmyslovým a profesionálním uživatelům; |
| --- | --- | --- |

2)

Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:

a)

průmyslovým a profesionálním uživatelům;

| b) | neprofesionálním uživatelům. |
| --- | --- |

b)

neprofesionálním uživatelům.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahují tyto podmínky:

| 1) | Osoba odpovědná za uvádění látky nebo směsi ošetřené L-(+)-mléčnou kyselinou nebo obsahující L-(+)-mléčnou kyselinu v koncentracích v látce nebo směsi, které vedou ke klasifikaci pro:






  a) | lokální účinky týkající se žíravosti/dráždivosti pro kůži nebo poškození očí/podráždění očí v souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 zajistí, aby expozice široké veřejnosti byla minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik. Uvedená opatření mohou zahrnovat použití přípravku ve formě gelu, obalu s dávkováním nebo obalu se samorozpustnou schránkou; |
| --- | --- | --- |

1)

Osoba odpovědná za uvádění látky nebo směsi ošetřené L-(+)-mléčnou kyselinou nebo obsahující L-(+)-mléčnou kyselinu v koncentracích v látce nebo směsi, které vedou ke klasifikaci pro:

a)

lokální účinky týkající se žíravosti/dráždivosti pro kůži nebo poškození očí/podráždění očí v souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 zajistí, aby expozice široké veřejnosti byla minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik. Uvedená opatření mohou zahrnovat použití přípravku ve formě gelu, obalu s dávkováním nebo obalu se samorozpustnou schránkou;

| b) | akutní toxicitu týkající se poleptání dýchacích cest v souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 zajistí, aby inhalační expozice široké veřejnosti byla minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik. Uvedená opatření mohou zahrnovat označení uvádějící: zákaz vstupu do ošetřené oblasti, dokud nedojde k vyschnutí, nebo zákaz aplikace za přítomnosti široké veřejnosti/v blízkosti široké veřejnosti. |
| --- | --- |

b)

akutní toxicitu týkající se poleptání dýchacích cest v souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 zajistí, aby inhalační expozice široké veřejnosti byla minimalizována pomocí vhodných opatření ke zmírnění rizik. Uvedená opatření mohou zahrnovat označení uvádějící: zákaz vstupu do ošetřené oblasti, dokud nedojde k vyschnutí, nebo zákaz aplikace za přítomnosti široké veřejnosti/v blízkosti široké veřejnosti.

| 2) | Osoba odpovědná za uvádění ošetřeného předmětu ošetřeného L-(+)-mléčnou kyselinou nebo obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu na trh zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu obsahovalo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

2)

Osoba odpovědná za uvádění ošetřeného předmětu ošetřeného L-(+)-mléčnou kyselinou nebo obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu na trh zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu obsahovalo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

| 3) | Příslušné orgány členských států nebo v případě povolení Unie Komise upřesní v souhrnu vlastností biocidního přípravku obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu příslušné pokyny k použití a upozornění, která mají být obsažena na označení ošetřených předmětů podle čl. 58 odst. 3 písm. e) nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

3)

Příslušné orgány členských států nebo v případě povolení Unie Komise upřesní v souhrnu vlastností biocidního přípravku obsahujícího L-(+)-mléčnou kyselinu příslušné pokyny k použití a upozornění, která mají být obsažena na označení ošetřených předmětů podle čl. 58 odst. 3 písm. e) nařízení (EU) č. 528/2012.

---

(1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty hodnocené účinné látky. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

(2)  Stanovisko Výboru pro biocidní přípravky k žádosti o schválení účinné látky: L-(+)-mléčná kyselina, typ přípravku: 6; ECHA/BPC/280/2021, přijaté dne 15. června 2021.

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/64

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/2049

ze dne 24. října 2022,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2325, pokud jde o uznávání některých kontrolních orgánů a kontrolních subjektů pro účely dovozu ekologických produktů do Unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (1), a zejména na čl. 48 odst. 3 a čl. 57 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2325 (2) je uveden seznam třetích zemí, jejichž systém produkce a kontrolní opatření pro ekologickou produkci zemědělských produktů se uznávají za rovnocenné systému a opatřením stanoveným v nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (3). |
| --- | --- |

(1)

V příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2325 (2) je uveden seznam třetích zemí, jejichž systém produkce a kontrolní opatření pro ekologickou produkci zemědělských produktů se uznávají za rovnocenné systému a opatřením stanoveným v nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (3).

| (2) | Indie informovala Komisi, že její příslušný orgán pozastavil uznání kontrolního subjektu „TQ Cert Services Private Limited“, a proto by měl být uvedený kontrolní subjekt odstraněn ze seznamu kontrolních subjektů uznaných Indií. |
| --- | --- |

(2)

Indie informovala Komisi, že její příslušný orgán pozastavil uznání kontrolního subjektu „TQ Cert Services Private Limited“, a proto by měl být uvedený kontrolní subjekt odstraněn ze seznamu kontrolních subjektů uznaných Indií.

| (3) | Příloha II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 stanoví seznam kontrolních orgánů a kontrolních subjektů uznaných pro účely rovnocennosti a způsobilých provádět kontroly a vydávat potvrzení ve třetích zemích. S ohledem na nové informace a žádosti, které Komise obdržela od přijetí prováděcího nařízení (EU) 2021/2325, by měly být v uvedeném seznamu provedeny určité změny. |
| --- | --- |

(3)

Příloha II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 stanoví seznam kontrolních orgánů a kontrolních subjektů uznaných pro účely rovnocennosti a způsobilých provádět kontroly a vydávat potvrzení ve třetích zemích. S ohledem na nové informace a žádosti, které Komise obdržela od přijetí prováděcího nařízení (EU) 2021/2325, by měly být v uvedeném seznamu provedeny určité změny.

| (4) | Případy nesouladu byly oznámeny v informačním systému ekologického zemědělství (OFIS) v případě „Control Union Certifications“ (BIO-149), „Ecocert SA“ (BIO-154), „Lacon GmbH“ (BIO-134) a „OneCert International PVT Ltd“ (BIO-152). Tato oznámení se týkají kontaminace velkého počtu zásilek produktů vyprodukovaných v Indii a certifikovaných těmito kontrolními subjekty jako ekologické. Ke kontaminaci došlo produkty a látkami nepovolenými v ekologické produkci a/nebo konvenční produkci v Unii, a to na úrovních, které přesahovaly (někdy značně) maximální limity reziduí stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (4). Mezi tyto kontaminace patří mimo jiné kontaminace ethylenoxidem, který je karcinogenní, mutagenní a toxický pro reprodukci. |
| --- | --- |

(4)

Případy nesouladu byly oznámeny v informačním systému ekologického zemědělství (OFIS) v případě „Control Union Certifications“ (BIO-149), „Ecocert SA“ (BIO-154), „Lacon GmbH“ (BIO-134) a „OneCert International PVT Ltd“ (BIO-152). Tato oznámení se týkají kontaminace velkého počtu zásilek produktů vyprodukovaných v Indii a certifikovaných těmito kontrolními subjekty jako ekologické. Ke kontaminaci došlo produkty a látkami nepovolenými v ekologické produkci a/nebo konvenční produkci v Unii, a to na úrovních, které přesahovaly (někdy značně) maximální limity reziduí stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (4). Mezi tyto kontaminace patří mimo jiné kontaminace ethylenoxidem, který je karcinogenní, mutagenní a toxický pro reprodukci.

| (5) | Tyto kontrolní subjekty navíc neprokázaly, že ekologické produkty dovážené pod jejich kontrolou byly vyprodukovány v souladu s pravidly produkce a podléhaly kontrolním opatřením rovnocenným opatřením stanoveným v nařízení (ES) č. 834/2007 a v nařízeních Komise (ES) č. 889/2008 (5) a (ES) č. 1235/2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

Tyto kontrolní subjekty navíc neprokázaly, že ekologické produkty dovážené pod jejich kontrolou byly vyprodukovány v souladu s pravidly produkce a podléhaly kontrolním opatřením rovnocenným opatřením stanoveným v nařízení (ES) č. 834/2007 a v nařízeních Komise (ES) č. 889/2008 (5) a (ES) č. 1235/2008 (6).

| (6) | Kromě toho tyto kontrolní subjekty nepřijaly nápravná opatření v reakci na zjištěné nesrovnalosti a porušení předpisů. |
| --- | --- |

(6)

Kromě toho tyto kontrolní subjekty nepřijaly nápravná opatření v reakci na zjištěné nesrovnalosti a porušení předpisů.

| (7) | Z každého z těchto důvodů a v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. d) bodem iv), písm. d) bodem v) a písm. d) bodem vii) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1342 (7) by měly být kontrolní subjekty „Control Union Certifications“, „Ecocert SA“, „Lacon GmbH“ a „OneCert International PVT Ltd“ vyňaty ze seznamu kontrolních orgánů a kontrolních subjektů uznaných pro Indii pro účely rovnocennosti podle čl. 33 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007. |
| --- | --- |

(7)

Z každého z těchto důvodů a v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. d) bodem iv), písm. d) bodem v) a písm. d) bodem vii) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1342 (7) by měly být kontrolní subjekty „Control Union Certifications“, „Ecocert SA“, „Lacon GmbH“ a „OneCert International PVT Ltd“ vyňaty ze seznamu kontrolních orgánů a kontrolních subjektů uznaných pro Indii pro účely rovnocennosti podle čl. 33 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007.

| (8) | Subjekt „CERT European Organization for Certification S.A.“ oznámil Komisi změnu adresy. |
| --- | --- |

(8)

Subjekt „CERT European Organization for Certification S.A.“ oznámil Komisi změnu adresy.

| (9) | Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „BioGro New Zealand Limited“ o zrušení uznání pro všechny třetí země, pro které je uznán v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(9)

Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „BioGro New Zealand Limited“ o zrušení uznání pro všechny třetí země, pro které je uznán v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2021/2325.

| (10) | Subjekt „Bureau Veritas Certification France SAS“ oznámil Komisi změnu své internetové adresy. |
| --- | --- |

(10)

Subjekt „Bureau Veritas Certification France SAS“ oznámil Komisi změnu své internetové adresy.

| (11) | Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „Ecocert SA“ o změnu jeho názvu. Na základě obdržených informací dospěla Komise k závěru, že je odůvodněné nahradit název tohoto kontrolního subjektu zněním „Ecocert SAS“. |
| --- | --- |

(11)

Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „Ecocert SA“ o změnu jeho názvu. Na základě obdržených informací dospěla Komise k závěru, že je odůvodněné nahradit název tohoto kontrolního subjektu zněním „Ecocert SAS“.

| (12) | Akreditační orgán IOAS informoval Komisi o odebrání akreditace týkající se kontrolního subjektu „FairCert Certification Services Pvt Ltd“. Komise rovněž vyzvala kontrolní subjekt, aby předložil platné osvědčení o akreditaci a přijal vhodná a včasná nápravná opatření. Subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ však ve stanovené lhůtě neodpověděl uspokojivě. Subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ také nesdělil Komisi všechny informace týkající se své technické dokumentace. Z každého z těchto tří důvodů a v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. d) bodem iii) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/1342 by měl být subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ vyňat ze seznamu kontrolních orgánů a kontrolních subjektů stanoveného v příloze II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 pro všechny třetí země. |
| --- | --- |

(12)

Akreditační orgán IOAS informoval Komisi o odebrání akreditace týkající se kontrolního subjektu „FairCert Certification Services Pvt Ltd“. Komise rovněž vyzvala kontrolní subjekt, aby předložil platné osvědčení o akreditaci a přijal vhodná a včasná nápravná opatření. Subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ však ve stanovené lhůtě neodpověděl uspokojivě. Subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ také nesdělil Komisi všechny informace týkající se své technické dokumentace. Z každého z těchto tří důvodů a v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. d) bodem iii) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/1342 by měl být subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ vyňat ze seznamu kontrolních orgánů a kontrolních subjektů stanoveného v příloze II prováděcího nařízení (EU) 2021/2325 pro všechny třetí země.

| (13) | Subjekt „Kiwa Sativa“ oznámil Komisi změnu své internetové adresy. |
| --- | --- |

(13)

Subjekt „Kiwa Sativa“ oznámil Komisi změnu své internetové adresy.

| (14) | Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „Lacon GmbH“ o zrušení uznání pro všechny třetí země, pro které je uznán v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(14)

Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „Lacon GmbH“ o zrušení uznání pro všechny třetí země, pro které je uznán v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2021/2325.

| (15) | Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „LETIS S.A.“ o zrušení uznání pro Afghánistán, Ázerbájdžán, Bělorusko, Pobřeží slonoviny, Egypt, Etiopii, Írán, Kazachstán, Kyrgyzstán, Moldavsko, Maroko, Pákistán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajinu, Spojené arabské emiráty a Uzbekistán. |
| --- | --- |

(15)

Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „LETIS S.A.“ o zrušení uznání pro Afghánistán, Ázerbájdžán, Bělorusko, Pobřeží slonoviny, Egypt, Etiopii, Írán, Kazachstán, Kyrgyzstán, Moldavsko, Maroko, Pákistán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajinu, Spojené arabské emiráty a Uzbekistán.

| (16) | Akreditační orgán IOAS informoval Komisi o odebrání akreditace týkající se kontrolního subjektu „LETIS S.A.“ v Turecku. Komise rovněž vyzvala kontrolní subjekt, aby předložil platné osvědčení o akreditaci pro Turecko a přijal vhodná a včasná nápravná opatření. Subjekt „LETIS S.A.“ však ve stanovené lhůtě neodpověděl uspokojivě. Z každého z těchto dvou důvodů a v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. d) bodem iii) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/1342 je odůvodněné zrušit uznání subjektu „LETIS S.A.“ pro Turecko. |
| --- | --- |

(16)

Akreditační orgán IOAS informoval Komisi o odebrání akreditace týkající se kontrolního subjektu „LETIS S.A.“ v Turecku. Komise rovněž vyzvala kontrolní subjekt, aby předložil platné osvědčení o akreditaci pro Turecko a přijal vhodná a včasná nápravná opatření. Subjekt „LETIS S.A.“ však ve stanovené lhůtě neodpověděl uspokojivě. Z každého z těchto dvou důvodů a v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. d) bodem iii) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/1342 je odůvodněné zrušit uznání subjektu „LETIS S.A.“ pro Turecko.

| (17) | Subjekt „OneCert International PVT Ltd“ oznámil Komisi změnu své adresy a internetové adresy. |
| --- | --- |

(17)

Subjekt „OneCert International PVT Ltd“ oznámil Komisi změnu své adresy a internetové adresy.

| (18) | Komise obdržela žádost subjektu „Oregon Tilth“ o zrušení jeho uznání pro Panamu. |
| --- | --- |

(18)

Komise obdržela žádost subjektu „Oregon Tilth“ o zrušení jeho uznání pro Panamu.

| (19) | Komise obdržela žádost subjektu „Organic Standard“ o zrušení jeho uznání pro Rusko. |
| --- | --- |

(19)

Komise obdržela žádost subjektu „Organic Standard“ o zrušení jeho uznání pro Rusko.

| (20) | Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „Soil Association Certification Limited“ o dobrovolné ukončení činností pro všechny třetí země, pro které je uznán v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(20)

Komise obdržela a posoudila žádost subjektu „Soil Association Certification Limited“ o dobrovolné ukončení činností pro všechny třetí země, pro které je uznán v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2021/2325.

| (21) | Subjekt „Tse-Xin Organic Certification Corporation“ oznámil Komisi změnu adresy. |
| --- | --- |

(21)

Subjekt „Tse-Xin Organic Certification Corporation“ oznámil Komisi změnu adresy.

| (22) | Prováděcí nařízení (EU) 2021/2325 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(22)

Prováděcí nařízení (EU) 2021/2325 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (23) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologickou produkci, |
| --- | --- |

(23)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologickou produkci,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) 2021/2325 se mění takto:

| 1) | příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

1)

příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení;

| 2) | příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2325 ze dne 16. prosince 2021, kterým se podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 stanoví seznam třetích zemí a seznam kontrolních orgánů a kontrolních subjektů, které byly uznány podle čl. 33 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 834/2007 pro účely dovozu ekologických produktů do Unie (Úř. věst. L 465, 29.12.2021, s. 8).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).

5

(6)  Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25).

6

(7)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1342 ze dne 27. května 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 o pravidla týkající se informací, které mají být zasílány třetími zeměmi a kontrolními orgány a kontrolními subjekty pro účely dohledu nad jejich uznáním podle čl. 33 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 834/2007 pro dovážené ekologické produkty, a o opatření, jež mají být přijata při výkonu tohoto dohledu (Úř. věst. L 292, 16.8.2021, s. 20).

7

---

PŘÍLOHA I

V příloze I nařízení (EU) 2021/2325 se v bodě 5 položky pro Indii zrušuje řádek s číselným kódem IN-ORG-006.

---

PŘÍLOHA II

Příloha II nařízení (EU) 2021/2325 se mění takto:

| 1) | v položce pro subjekt „A CERT European Organization for Certification S.A“ se bod 1 nahrazuje tímto:






  „1. | Adresa: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Řecko“; |
| --- | --- | --- |

1)

v položce pro subjekt „A CERT European Organization for Certification S.A“ se bod 1 nahrazuje tímto:

„1.

Adresa: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Řecko“;

| 2) | položka pro subjekt „BioGro New Zealand Limited“ se zrušuje; |
| --- | --- |

2)

položka pro subjekt „BioGro New Zealand Limited“ se zrušuje;

| 3) | v položce pro subjekt „Bureau Veritas Certification France SAS“ se bod 2 nahrazuje tímto:






  „2. | Internetová adresa: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio“; |
| --- | --- | --- |

3)

v položce pro subjekt „Bureau Veritas Certification France SAS“ se bod 2 nahrazuje tímto:

„2.

Internetová adresa: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio“;

| 4) | v tabulce v bodě 3 se u položky pro subjekt „Control Union Certifications“ zrušuje řádek pro Indii; |
| --- | --- |

4)

v tabulce v bodě 3 se u položky pro subjekt „Control Union Certifications“ zrušuje řádek pro Indii;

| 5) | položka pro subjekt „Ecocert SA“ se mění takto:






  a) | název „Ecocert SA“ se nahrazuje názvem „Ecocert SAS“; |
| --- | --- | --- |

5)

položka pro subjekt „Ecocert SA“ se mění takto:

a)

název „Ecocert SA“ se nahrazuje názvem „Ecocert SAS“;

| b) | v tabulce v bodě 3 se zrušuje řádek pro Indii; |
| --- | --- |

b)

v tabulce v bodě 3 se zrušuje řádek pro Indii;

| 6) | položka pro subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ se zrušuje; |
| --- | --- |

6)

položka pro subjekt „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ se zrušuje;

| 7) | v položce pro subjekt „Kiwa Sativa“ se bod 2 nahrazuje tímto:






  „2. | Internetová adresa: www.kiwa.com/pt“; |
| --- | --- | --- |

7)

v položce pro subjekt „Kiwa Sativa“ se bod 2 nahrazuje tímto:

„2.

Internetová adresa: www.kiwa.com/pt“;

| 8) | položka pro „Lacon GmbH“ se zrušuje; |
| --- | --- |

8)

položka pro „Lacon GmbH“ se zrušuje;

| 9) | v položce pro subjekt „LETIS S.A.“ se bod 3 nahrazuje tímto:






  „3. | Číselné kódy, třetí země a dotčené kategorie produktů:












  Číselný kód | Třetí země | Kategorie produktů |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentina | – | – | x | x | – | – |
| BO-BIO-135 | Bolívie | x | – | – | x | – | – |
| BR-BIO-135 | Brazílie | x | – | x | x | – | – |
| BZ-BIO-135 | Belize | x | – | x | x | – | – |
| CO-BIO-135 | Kolumbie | x | – | x | x | – | – |
| CR-BIO-135 | Kostarika | – | – | x | – | – | – |
| DO-BIO-135 | Dominikánská republika | x | – | x | x | – | – |
| EC-BIO-135 | Ekvádor | x | – | – | x | – | – |
| GT-BIO-135 | Guatemala | x | – | x | x | – | – |
| HN-BIO-135 | Honduras | x | – | x | x | – | – |
| KY-BIO-135 | Kajmanské ostrovy | x | – | – | x | – | – |
| MX-BIO-135 | Mexiko | x | – | – | – | – | – |
| PA-BIO-135 | Panama | x | – | x | x | – | – |
| PE-BIO-135 | Peru | x | – | x | – | – | – |
| PY-BIO-135 | Paraguay | x | – | – | x | – | – |
| SV-BIO-135 | Salvador | x | – | x | x | – | – |
| UY-BIO-135 | Uruguay | x | – | – | – | – | –“ |

9)

v položce pro subjekt „LETIS S.A.“ se bod 3 nahrazuje tímto:

„3.

Číselné kódy, třetí země a dotčené kategorie produktů:

Číselný kód

Třetí země

Kategorie produktů

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentina

–

–

x

x

–

–

BO-BIO-135

Bolívie

x

–

–

x

–

–

BR-BIO-135

Brazílie

x

–

x

x

–

–

BZ-BIO-135

Belize

x

–

x

x

–

–

CO-BIO-135

Kolumbie

x

–

x

x

–

–

CR-BIO-135

Kostarika

–

–

x

–

–

–

DO-BIO-135

Dominikánská republika

x

–

x

x

–

–

EC-BIO-135

Ekvádor

x

–

–

x

–

–

GT-BIO-135

Guatemala

x

–

x

x

–

–

HN-BIO-135

Honduras

x

–

x

x

–

–

KY-BIO-135

Kajmanské ostrovy

x

–

–

x

–

–

MX-BIO-135

Mexiko

x

–

–

–

–

–

PA-BIO-135

Panama

x

–

x

x

–

–

PE-BIO-135

Peru

x

–

x

–

–

–

PY-BIO-135

Paraguay

x

–

–

x

–

–

SV-BIO-135

Salvador

x

–

x

x

–

–

UY-BIO-135

Uruguay

x

–

–

–

–

–“

| 10) | položka pro subjekt „OneCert International PVT Ltd“ se mění takto:






  a) | body 1 a 2 se nahrazují tímto:






  „1. | Adresa: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indie; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

položka pro subjekt „OneCert International PVT Ltd“ se mění takto:

a)

body 1 a 2 se nahrazují tímto:

„1.

Adresa: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indie;

| 2. | Internetová adresa: www.onecertinternational.com“; |
| --- | --- |

2.

Internetová adresa: www.onecertinternational.com“;

| b) | v tabulce v bodě 3 se zrušuje řádek pro Indii; |
| --- | --- |

b)

v tabulce v bodě 3 se zrušuje řádek pro Indii;

| 11) | v tabulce v bodě 3 se u položky pro subjekt „Oregon Tilth“ zrušuje řádek pro Panamu; |
| --- | --- |

11)

v tabulce v bodě 3 se u položky pro subjekt „Oregon Tilth“ zrušuje řádek pro Panamu;

| 12) | v tabulce v bodě 3 se u položky pro subjekt „Organic Standard“ zrušuje řádek pro Rusko; |
| --- | --- |

12)

v tabulce v bodě 3 se u položky pro subjekt „Organic Standard“ zrušuje řádek pro Rusko;

| 13) | položka pro subjekt „Soil Association Certification Limited“ se zrušuje; |
| --- | --- |

13)

položka pro subjekt „Soil Association Certification Limited“ se zrušuje;

| 14) | v položce pro subjekt „Tse-Xin Organic Certification Corporation.“ se bod 1 nahrazuje tímto:






  „1. | Adresa: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.“. |
| --- | --- | --- |

14)

v položce pro subjekt „Tse-Xin Organic Certification Corporation.“ se bod 1 nahrazuje tímto:

„1.

Adresa: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.“.

---

ROZHODNUTÍ

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/70

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/2050

ze dne 18. října 2022

o jmenování jednoho člena a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Rakouskou republikou

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2019/852 ze dne 21. května 2019, kterým se stanoví složení Výboru regionů (1),

s ohledem na návrh rakouské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění.

| (2) | Dne 17. února 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/235 (2) o jmenování jednoho člena a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených Rakouskou republikou. Dne 21. června 2022 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2022/1000 (3) o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. února 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/235 (2) o jmenování jednoho člena a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených Rakouskou republikou. Dne 21. června 2022 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2022/1000 (3) o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou.

| (3) | Po odstoupení pana Christophera DREXLERA se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(3)

Po odstoupení pana Christophera DREXLERA se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

| (4) | Po jmenování pana Hannese WENINGERA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru. |
| --- | --- |

(4)

Po jmenování pana Hannese WENINGERA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru.

| (5) | Vláda Rakouska navrhla pana Wernera AMONA, který je zástupcem regionálního samosprávného celku a má volební mandát v regionálním samosprávném celku Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (zemský rada, zemská vláda Štýrska), jako člena Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, |
| --- | --- |

(5)

Vláda Rakouska navrhla pana Wernera AMONA, který je zástupcem regionálního samosprávného celku a má volební mandát v regionálním samosprávném celku Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (zemský rada, zemská vláda Štýrska), jako člena Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025,

| (6) | Vláda Rakouska navrhla pana Thomase STEINERA, který je zástupcem místního samosprávného celku a má volební mandát v místním samosprávném celku Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (člen obecní rady obce Eisenstadt), jako náhradníka Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, |
| --- | --- |

(6)

Vláda Rakouska navrhla pana Thomase STEINERA, který je zástupcem místního samosprávného celku a má volební mandát v místním samosprávném celku Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (člen obecní rady obce Eisenstadt), jako náhradníka Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, jmenováni tito zástupci regionálních nebo místních samosprávných celků, kteří mají volební mandát:

| a) | jako člen:






  — | pan Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (zemský rada, zemská vláda Štýrska) |
| --- | --- | --- |

a)

jako člen:

—

pan Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (zemský rada, zemská vláda Štýrska)

a

| b) | jako náhradník:






  — | pan Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (člen obecní rady obce Eisenstadt). |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradník:

—

pan Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (člen obecní rady obce Eisenstadt).

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 18. října 2022.

Za Radu

předseda

M. BEK

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/235 ze dne 17. února 2020 o jmenování jednoho člena a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených Rakouskou republikou (Úř. věst. L 47I, 20.2.2020, s. 7).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1000 ze dne 21. června 2022 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Rakouskou republikou (Úř. věst. L 168, 27.6.2022, s. 78).

3

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/72

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2022/2051

ze dne 24. října 2022,

kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 1. října 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 (1) o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi. |
| --- | --- |

(1)

Dne 1. října 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 (1) o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi.

| (2) | Na základě přezkumu rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 provedeného Radou by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do 31. října 2023 a ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedeného v příloze rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 by měly být vyjmuty tři osoby. |
| --- | --- |

(2)

Na základě přezkumu rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 provedeného Radou by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do 31. října 2023 a ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedeného v příloze rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 by měly být vyjmuty tři osoby.

| (3) | Rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 se mění takto:

| 1) | v článku 6 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Toto rozhodnutí se použije do 31. října 2023.“; |
| --- | --- |

1)

v článku 6 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Toto rozhodnutí se použije do 31. října 2023.“;

| 2) | příloha se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2)

příloha se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 24. října 2022.

Za Radu

předsedkyně

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1763 ze dne 1. října 2015 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Burundi (Úř. věst. L 257, 2.10.2015, s. 37).

1

---

PŘÍLOHA

V příloze rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 (Seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů podle článků 1 a 2) se zrušují tyto položky:

| — | položka 1 (Godefroid BIZIMANA); |
| --- | --- |

—

položka 1 (Godefroid BIZIMANA);

| — | položka 2 (Gervais NDIRAKOBUCA, také znám jako NDAKUGARIKA); |
| --- | --- |

—

položka 2 (Gervais NDIRAKOBUCA, také znám jako NDAKUGARIKA);

| — | položka 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

položka 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/74

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2022/2052

ze dne 24. října 2022,

kterým se mění rozhodnutí 2010/638/SZBP o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 25. října 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/638/SZBP (1) o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice. |
| --- | --- |

(1)

Dne 25. října 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/638/SZBP (1) o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice.

| (2) | Na základě přezkumu rozhodnutí 2010/638/SZBP by platnost těchto omezujících opatření měla být prodloužena do 27. října 2023. |
| --- | --- |

(2)

Na základě přezkumu rozhodnutí 2010/638/SZBP by platnost těchto omezujících opatření měla být prodloužena do 27. října 2023.

| (3) | Rada se domnívá, že název rozhodnutí 2010/638/SZBP by měl být změněn. |
| --- | --- |

(3)

Rada se domnívá, že název rozhodnutí 2010/638/SZBP by měl být změněn.

| (4) | Rozhodnutí 2010/638/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2010/638/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2010/638/SZBP se mění takto:

| 1) | nadpis se nahrazuje tímto:

  „Rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP ze dne 25. října 2010 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Guineji“; |
| --- | --- |

1)

nadpis se nahrazuje tímto:

„Rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP ze dne 25. října 2010 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Guineji“;

| 2) | v článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Toto rozhodnutí se použije do 27. října 2023. Je průběžně přezkoumáváno. Bude-li mít Rada za to, že jeho cílů nebylo dosaženo, podle potřeby prodlouží jeho použitelnost nebo je změní.“ |
| --- | --- |

2)

v článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Toto rozhodnutí se použije do 27. října 2023. Je průběžně přezkoumáváno. Bude-li mít Rada za to, že jeho cílů nebylo dosaženo, podle potřeby prodlouží jeho použitelnost nebo je změní.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 24. října 2022.

Za Radu

předsedkyně

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2010/638/SZBP ze dne 25. října 2010 o omezujících opatřeních vůči Guinejské republice (Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 10).

1

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/75 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/75

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/2053

ze dne 18. října 2022

týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy s názvem „Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo“ podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788

(oznámeno pod číslem C(2022) 7418)

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788 ze dne 17. dubna 2019 o evropské občanské iniciativě (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komisi byla dne 30. srpna 2022 předložena žádost o registraci evropské občanské iniciativy s názvem „Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo“. |
| --- | --- |

(1)

Komisi byla dne 30. srpna 2022 předložena žádost o registraci evropské občanské iniciativy s názvem „Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo“.

| (2) | Cílem iniciativy je podle vyjádření organizátorů „výslovně zajistit, aby v soukromých a veřejných prostorách prodávajících potraviny a nápoje v Evropě byla vždy v nabídce i jejich veganská alternativa. Evropská občanská iniciativa za VEGANSKÉ JÍDLO pro vegany a pro ty, kdo respektují právo na veganskou alternativu, a také v zájmu opatření v oblasti změny klimatu, jelikož spotřebitelé v EU budou mít v každodenním životě snazší přístup k potravinám rostlinného původu. Veganská strava prostá krutosti nezahrnuje vykořisťování a usmrcování zvířat, čímž reaguje na rostoucí kolektivní povědomí o právech zvířat. Kromě toho se díky veganské stravě mění sféra výběru výrobních a zaměstnaneckých činností, struktur a logistiky s menším znečištěním. V Evropské občanské iniciativě za VEGANSKÉ JÍDLO se požaduje, aby byla zákonem zavedena povinnost nabízet při prodeji potravin a nápojů veřejnosti v Evropě i veganskou alternativu, s nadějí, že participace evropských občanů povede ke schválení právních předpisů EU s velkým přínosem pro planetu, tj. těch v oblasti zmírňování klimatické krize, zamezení vymírání volně žijících druhů a odlesňování, lepšího využívání půdy, ochrany mořského života, předcházení plýtvání potravinami a podvýživě.“ |
| --- | --- |

(2)

Cílem iniciativy je podle vyjádření organizátorů „výslovně zajistit, aby v soukromých a veřejných prostorách prodávajících potraviny a nápoje v Evropě byla vždy v nabídce i jejich veganská alternativa. Evropská občanská iniciativa za VEGANSKÉ JÍDLO pro vegany a pro ty, kdo respektují právo na veganskou alternativu, a také v zájmu opatření v oblasti změny klimatu, jelikož spotřebitelé v EU budou mít v každodenním životě snazší přístup k potravinám rostlinného původu. Veganská strava prostá krutosti nezahrnuje vykořisťování a usmrcování zvířat, čímž reaguje na rostoucí kolektivní povědomí o právech zvířat. Kromě toho se díky veganské stravě mění sféra výběru výrobních a zaměstnaneckých činností, struktur a logistiky s menším znečištěním. V Evropské občanské iniciativě za VEGANSKÉ JÍDLO se požaduje, aby byla zákonem zavedena povinnost nabízet při prodeji potravin a nápojů veřejnosti v Evropě i veganskou alternativu, s nadějí, že participace evropských občanů povede ke schválení právních předpisů EU s velkým přínosem pro planetu, tj. těch v oblasti zmírňování klimatické krize, zamezení vymírání volně žijících druhů a odlesňování, lepšího využívání půdy, ochrany mořského života, předcházení plýtvání potravinami a podvýživě.“

| (3) | Další podrobnosti o předmětu, cílech a souvislostech iniciativy obsahuje příloha a dodatečný dokument, v nichž jsou uvedeny a podrobně specifikovány důvody na podporu iniciativy. Organizátoři tvrdí, že se zařazením veganské alternativy do nabídky potravin a nápojů, které se v soukromých a veřejných prostorách prodávají veřejnosti, usnadní přístup k veganské alternativě, přispěje k boji proti klimatické krizi zvýšením spotřeby potravin rostlinného původu a sníží se náklady na potraviny. Podle organizátorů „snazší dostupnost veganských potravin ve veřejném a soukromém sektoru prodeje potravin a nápojů povede k menšímu znečištění emisemi CO2, nižší kontaminaci životního prostředí, menší spotřebě vody a menšímu utrpení zvířat“. |
| --- | --- |

(3)

Další podrobnosti o předmětu, cílech a souvislostech iniciativy obsahuje příloha a dodatečný dokument, v nichž jsou uvedeny a podrobně specifikovány důvody na podporu iniciativy. Organizátoři tvrdí, že se zařazením veganské alternativy do nabídky potravin a nápojů, které se v soukromých a veřejných prostorách prodávají veřejnosti, usnadní přístup k veganské alternativě, přispěje k boji proti klimatické krizi zvýšením spotřeby potravin rostlinného původu a sníží se náklady na potraviny. Podle organizátorů „snazší dostupnost veganských potravin ve veřejném a soukromém sektoru prodeje potravin a nápojů povede k menšímu znečištění emisemi CO2, nižší kontaminaci životního prostředí, menší spotřebě vody a menšímu utrpení zvířat“.

| (4) | Pokud jde o cíl iniciativy požadující zavedení právní povinnosti hospodářských subjektů na maloobchodním trhu s potravinami a nápoji nabízet veganské výrobky, má Komise pravomoc předložit návrh právního aktu na základě článku 114 SFEU. Navíc vzhledem k tomu, že iniciativa může ovlivnit zvláštní opatření v rámci společné zemědělské politiky nebo vyžadovat jejich zavedení, má Komise pravomoc předkládat návrhy právních aktů na základě článku 43 SFEU. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o cíl iniciativy požadující zavedení právní povinnosti hospodářských subjektů na maloobchodním trhu s potravinami a nápoji nabízet veganské výrobky, má Komise pravomoc předložit návrh právního aktu na základě článku 114 SFEU. Navíc vzhledem k tomu, že iniciativa může ovlivnit zvláštní opatření v rámci společné zemědělské politiky nebo vyžadovat jejich zavedení, má Komise pravomoc předkládat návrhy právních aktů na základě článku 43 SFEU.

| (5) | Z těchto důvodů žádná část iniciativy nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise, které ji opravňují předložit návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv. |
| --- | --- |

(5)

Z těchto důvodů žádná část iniciativy nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise, které ji opravňují předložit návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv.

| (6) | Tímto závěrem není dotčeno posouzení, zda by byly v tomto případě splněny konkrétní hmotněprávní podmínky, které Komise potřebuje k tomu, aby jednala, včetně dodržování zásad proporcionality a subsidiarity a slučitelnosti se základními právy. |
| --- | --- |

(6)

Tímto závěrem není dotčeno posouzení, zda by byly v tomto případě splněny konkrétní hmotněprávní podmínky, které Komise potřebuje k tomu, aby jednala, včetně dodržování zásad proporcionality a subsidiarity a slučitelnosti se základními právy.

| (7) | Skupina organizátorů dostatečně prokázala, že splňuje požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2019/788, a určila kontaktní osoby v souladu s čl. 5 odst. 3 prvním pododstavcem uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Skupina organizátorů dostatečně prokázala, že splňuje požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2019/788, a určila kontaktní osoby v souladu s čl. 5 odst. 3 prvním pododstavcem uvedeného nařízení.

| (8) | Iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a právy obsaženými v Listině základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(8)

Iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a právy obsaženými v Listině základních práv Evropské unie.

| (9) | Iniciativa s názvem „Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo“ by proto měla být zaregistrována. |
| --- | --- |

(9)

Iniciativa s názvem „Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo“ by proto měla být zaregistrována.

| (10) | Závěr, jenž stanoví, že jsou splněny podmínky pro registraci podle čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) 2019/788, však neznamená, že Komise jakýmkoli způsobem potvrzuje věcnou správnost obsahu iniciativy, za kterou nese výlučnou odpovědnost skupina organizátorů iniciativy. Obsah iniciativy vyjadřuje pouze názory skupiny organizátorů a v žádném případě nelze mít za to, že vyjadřuje názory Komise, |
| --- | --- |

(10)

Závěr, jenž stanoví, že jsou splněny podmínky pro registraci podle čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) 2019/788, však neznamená, že Komise jakýmkoli způsobem potvrzuje věcnou správnost obsahu iniciativy, za kterou nese výlučnou odpovědnost skupina organizátorů iniciativy. Obsah iniciativy vyjadřuje pouze názory skupiny organizátorů a v žádném případě nelze mít za to, že vyjadřuje názory Komise,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Evropská občanská iniciativa s názvem „Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo“ je zaregistrována.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno skupině organizátorů občanské iniciativy s názvem „Evropská občanská iniciativa za veganské jídlo“, kterou jakožto kontaktní osoby zastupují paní Paola SGARBAZZINI a paní Nora PAGLIONICO.

Ve Štrasburku dne 18. října 2022.

Za Komisi

Věra JOUROVÁ

místopředsedkyně

---

(1)  
  Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/77 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/77

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/2054

ze dne 21. října 2022

o nevyřešených námitkách týkajících se podmínek pro udělení povolení biocidního přípravku Preventol A 12 TK 50 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(oznámeno pod číslem C(2022) 7408)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 36 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 29. listopadu 2016 předložila společnost Lanxess Deutschland GmbH (dále jen „žadatel“) v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 528/2012 příslušným orgánům řady členských států včetně Francie, Švédska a Německa žádost o souběžné vzájemné uznání biocidního přípravku Preventol A 12 TK 50 (dále jen „biocidní přípravek“). Biocidní přípravek obsahující účinnou látku propikonazol je konzervant pro povlaky typu přípravku 7, který je určen pro použití průmyslovými uživateli k ochraně nátěrů a povlaků na bázi vody a rozpouštědel. Nizozemsko je referenčním členským státem odpovědným za hodnocení žádosti podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. listopadu 2016 předložila společnost Lanxess Deutschland GmbH (dále jen „žadatel“) v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 528/2012 příslušným orgánům řady členských států včetně Francie, Švédska a Německa žádost o souběžné vzájemné uznání biocidního přípravku Preventol A 12 TK 50 (dále jen „biocidní přípravek“). Biocidní přípravek obsahující účinnou látku propikonazol je konzervant pro povlaky typu přípravku 7, který je určen pro použití průmyslovými uživateli k ochraně nátěrů a povlaků na bázi vody a rozpouštědel. Nizozemsko je referenčním členským státem odpovědným za hodnocení žádosti podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (2) | Dne 16. září 2020 předložilo Německo koordinační skupině námitky, v nichž uvedlo, že podmínky povolení stanovené Nizozemskem nezajišťují, že bude biocidní přípravek splňovat požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Dne 16. září 2020 předložilo Německo koordinační skupině námitky, v nichž uvedlo, že podmínky povolení stanovené Nizozemskem nezajišťují, že bude biocidní přípravek splňovat požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodě iii) nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Dne 17. září 2020 vyzval sekretariát koordinační skupiny ostatní dotčené členské státy a žadatele, aby k námitkám předložili písemné připomínky. Žadatel předložil písemné připomínky dne 29. září 2020. Předložené námitky byly projednány v koordinační skupině dne 21. října 2020 za účasti žadatele. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. září 2020 vyzval sekretariát koordinační skupiny ostatní dotčené členské státy a žadatele, aby k námitkám předložili písemné připomínky. Žadatel předložil písemné připomínky dne 29. září 2020. Předložené námitky byly projednány v koordinační skupině dne 21. října 2020 za účasti žadatele.

| (4) | Německo se domnívá, že opatření ke zmírnění rizik pro uvádění ošetřených předmětů, které byly přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, na trh mohou být zahrnuta do povolení biocidního přípravku pouze tehdy, pokud byla zmíněná opatření uvedena v podmínkách schválení účinné látky. Jelikož prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1609 (2) neobsahuje opatření, jež jsou nezbytná ke zmírnění rizik pro uvádění ošetřených předmětů, které byly přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, na trh, Německo se domnívá, že opatření ke zmírnění rizik pro uvádění ošetřených předmětů na trh, která byla navržena Nizozemskem, nemohou být do povolení biocidního přípravku zahrnuta. Jelikož nepřijatelné účinky na lidské zdraví a životní prostředí, které vyplývají z používání biocidního přípravku nemohou být v povolení přípravku řádně zohledněny, neměl by být tedy podle Německa daný přípravek povolen. |
| --- | --- |

(4)

Německo se domnívá, že opatření ke zmírnění rizik pro uvádění ošetřených předmětů, které byly přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, na trh mohou být zahrnuta do povolení biocidního přípravku pouze tehdy, pokud byla zmíněná opatření uvedena v podmínkách schválení účinné látky. Jelikož prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1609 (2) neobsahuje opatření, jež jsou nezbytná ke zmírnění rizik pro uvádění ošetřených předmětů, které byly přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, na trh, Německo se domnívá, že opatření ke zmírnění rizik pro uvádění ošetřených předmětů na trh, která byla navržena Nizozemskem, nemohou být do povolení biocidního přípravku zahrnuta. Jelikož nepřijatelné účinky na lidské zdraví a životní prostředí, které vyplývají z používání biocidního přípravku nemohou být v povolení přípravku řádně zohledněny, neměl by být tedy podle Německa daný přípravek povolen.

| (5) | Vzhledem k tomu, že ohledně námitek vznesených Německem nebylo v rámci koordinační skupiny dosaženo dohody, předložilo Nizozemsko dne 16. prosince 2021 podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 nevyřešené námitky Komisi. Poskytlo Komisi podrobné vyjádření k bodům, ve kterých členské státy nebyly schopny dosáhnout dohody, a důvody jejich neshody. Toto vyjádření bylo zasláno dotčeným členským státům a žadateli. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že ohledně námitek vznesených Německem nebylo v rámci koordinační skupiny dosaženo dohody, předložilo Nizozemsko dne 16. prosince 2021 podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 nevyřešené námitky Komisi. Poskytlo Komisi podrobné vyjádření k bodům, ve kterých členské státy nebyly schopny dosáhnout dohody, a důvody jejich neshody. Toto vyjádření bylo zasláno dotčeným členským státům a žadateli.

| (6) | Podle čl. 19 odst. 1 písm. b) bodů iii) a iv) nařízení (EU) č. 528/2012 je jednou z podmínek pro udělení povolení to, že se určí, že podle společných zásad pro hodnocení dokumentace biocidních přípravků stanovených v příloze VI uvedeného nařízení nemá biocidní přípravek sám o sobě ani v důsledku svých reziduí žádné nepřijatelné účinky na zdraví lidí a zvířat ani na životní prostředí. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 19 odst. 1 písm. b) bodů iii) a iv) nařízení (EU) č. 528/2012 je jednou z podmínek pro udělení povolení to, že se určí, že podle společných zásad pro hodnocení dokumentace biocidních přípravků stanovených v příloze VI uvedeného nařízení nemá biocidní přípravek sám o sobě ani v důsledku svých reziduí žádné nepřijatelné účinky na zdraví lidí a zvířat ani na životní prostředí.

| (7) | V čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012 se stanoví, že při hodnocení toho, zda biocidní přípravek splňuje kritéria stanovená v odst. 1 písm. b) uvedeného článku, se má zohlednit způsob, jakým lze ošetřené předměty, které jsou biocidním přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, používat. |
| --- | --- |

(7)

V čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012 se stanoví, že při hodnocení toho, zda biocidní přípravek splňuje kritéria stanovená v odst. 1 písm. b) uvedeného článku, se má zohlednit způsob, jakým lze ošetřené předměty, které jsou biocidním přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, používat.

| (8) | V čl. 58 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 je uvedeno, že ošetřený předmět je uveden na trh pouze tehdy, pokud všechny účinné látky obsažené v biocidním přípravku, kterým byl ošetřen nebo který obsahuje, jsou uvedeny na seznamu sestaveném podle čl. 9 odst. 2 zmíněného nařízení pro příslušný typ přípravku a použití, nebo jsou uvedeny v příloze I zmíněného nařízení, a jsou splněny veškeré určené podmínky nebo omezení. Nizozemsko dospělo k závěru, že používání biocidního přípravku by mělo nepřijatelné účinky na lidské zdraví a na životní prostředí vyžadující, aby byla do povolení biocidního přípravku zahrnuta opatření ke zmírnění rizik týkající se jak uvádění ošetřených předmětů, které byly biocidním přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, na trh, tak jejich používání. Podmínky stanovené v prováděcím nařízení (EU) 2015/1609 nezahrnují zvláštní opatření ke zmírnění rizik týkající se uvádění ošetřených předmětů, které byly ošetřeny propikonazolem nebo které ho obsahují, na trh a uvedené prováděcí nařízení příslušným orgánům členských států neumožňuje, aby v povolení biocidních přípravků obsahujících propikonazol pro typ přípravku 7 stanovily uvedená opatření ke zmírnění rizik, jež by byla potřebná k řešení nepřijatelných zjištěných rizik pro lidské zdraví a životní prostředí vyplývajících z používání ošetřených předmětů, které byly biocidním přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují. |
| --- | --- |

(8)

V čl. 58 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 je uvedeno, že ošetřený předmět je uveden na trh pouze tehdy, pokud všechny účinné látky obsažené v biocidním přípravku, kterým byl ošetřen nebo který obsahuje, jsou uvedeny na seznamu sestaveném podle čl. 9 odst. 2 zmíněného nařízení pro příslušný typ přípravku a použití, nebo jsou uvedeny v příloze I zmíněného nařízení, a jsou splněny veškeré určené podmínky nebo omezení. Nizozemsko dospělo k závěru, že používání biocidního přípravku by mělo nepřijatelné účinky na lidské zdraví a na životní prostředí vyžadující, aby byla do povolení biocidního přípravku zahrnuta opatření ke zmírnění rizik týkající se jak uvádění ošetřených předmětů, které byly biocidním přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují, na trh, tak jejich používání. Podmínky stanovené v prováděcím nařízení (EU) 2015/1609 nezahrnují zvláštní opatření ke zmírnění rizik týkající se uvádění ošetřených předmětů, které byly ošetřeny propikonazolem nebo které ho obsahují, na trh a uvedené prováděcí nařízení příslušným orgánům členských států neumožňuje, aby v povolení biocidních přípravků obsahujících propikonazol pro typ přípravku 7 stanovily uvedená opatření ke zmírnění rizik, jež by byla potřebná k řešení nepřijatelných zjištěných rizik pro lidské zdraví a životní prostředí vyplývajících z používání ošetřených předmětů, které byly biocidním přípravkem ošetřeny nebo které ho obsahují.

| (9) | Po pečlivém posouzení všech informací má Komise za to, že splnění podmínek pro biocidní přípravek, které jsou stanoveny v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv) nařízení (EU) č. 528/2012, nelze zajistit tak, že se uloží podmínky pro používání biocidních přípravků v ošetřených předmětech, aniž by byly současně uloženy povinnosti osobám, které ošetřené předměty obsahující zmíněné biocidní přípravky uvádějí na trh. Avšak vzhledem k tomu, že podmínky nebo omezení, které jsou nezbytné pro zajištění bezpečného používání biocidního přípravku s přihlédnutím ke způsobu, jakým mohou být ošetřené předměty, které byly ošetřeny biocidním přípravkem nebo které ho obsahují, použity, nebyly v prováděcím nařízení (EU) 2015/1609 stanoveny a nemohou být stanoveny v povolení biocidního přípravku, mělo by použití biocidního přípravku v ošetřených předmětech nepřijatelné účinky na lidské zdraví a životní prostředí. |
| --- | --- |

(9)

Po pečlivém posouzení všech informací má Komise za to, že splnění podmínek pro biocidní přípravek, které jsou stanoveny v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv) nařízení (EU) č. 528/2012, nelze zajistit tak, že se uloží podmínky pro používání biocidních přípravků v ošetřených předmětech, aniž by byly současně uloženy povinnosti osobám, které ošetřené předměty obsahující zmíněné biocidní přípravky uvádějí na trh. Avšak vzhledem k tomu, že podmínky nebo omezení, které jsou nezbytné pro zajištění bezpečného používání biocidního přípravku s přihlédnutím ke způsobu, jakým mohou být ošetřené předměty, které byly ošetřeny biocidním přípravkem nebo které ho obsahují, použity, nebyly v prováděcím nařízení (EU) 2015/1609 stanoveny a nemohou být stanoveny v povolení biocidního přípravku, mělo by použití biocidního přípravku v ošetřených předmětech nepřijatelné účinky na lidské zdraví a životní prostředí.

| (10) | Komise se proto domnívá, že vzhledem k tomu, že bezpečné použití biocidního přípravku v ošetřených předmětech nelze zajistit pouze tak, že se uloží podmínky vztahující se na použití biocidních přípravků v ošetřených předmětech, aniž by byly současně uloženy povinnosti osobám, které ošetřené předměty uvádějí na trh, přípravek nesplňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv) nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(10)

Komise se proto domnívá, že vzhledem k tomu, že bezpečné použití biocidního přípravku v ošetřených předmětech nelze zajistit pouze tak, že se uloží podmínky vztahující se na použití biocidních přípravků v ošetřených předmětech, aniž by byly současně uloženy povinnosti osobám, které ošetřené předměty uvádějí na trh, přípravek nesplňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv) nařízení (EU) č. 528/2012.

| (11) | Dne 21. června 2022 poskytla Komise žadateli možnost podat písemné připomínky v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012. Dne 18. července 2022 žadatel podal písemné připomínky, které Komise zohlednila. |
| --- | --- |

(11)

Dne 21. června 2022 poskytla Komise žadateli možnost podat písemné připomínky v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012. Dne 18. července 2022 žadatel podal písemné připomínky, které Komise zohlednila.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Vzhledem k tomu, že bezpečné použití biocidního přípravku v ošetřených předmětech nelze zajistit pouze tak, že se uloží podmínky týkající se použití biocidních přípravků v ošetřených předmětech, biocidní přípravek označený v registru biocidních přípravků číslem BC-HH028132-58 nesplňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv) nařízení (EU) č. 528/2012.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 21. října 2022.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1609 ze dne 24. září 2015, kterým se schvaluje propikonazol jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 7 (Úř. věst. L 249, 25.9.2015, s. 17).

2

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 25.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 275/80

---

Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Předpis OSN č. 147 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu mechanických spojovacích konstrukčních částí jízdních souprav zemědělských vozidel [2022/2055]

Datum vstupu v platnost: 2. ledna 2019

Tento dokument slouží výhradně jako dokumentační nástroj. Rozhodné a právně závazné znění je: ECE/TRANS/WP.29/2018/69.

Obsah

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žádost o schválení mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části |
| --- | --- |

3.

| 4. | Obecné požadavky na mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části |
| --- | --- |

4.

| 5. | Žádost o schválení vozidla vybaveného mechanickým spojovacím zařízením nebo konstrukční částí |
| --- | --- |

5.

| 6. | Obecné požadavky pro vozidla vybavená mechanickým spojovacím zařízením nebo konstrukční částí |
| --- | --- |

6.

| 7. | Označení |
| --- | --- |

7.

| 8. | Schválení |
| --- | --- |

8.

| 9. | Úpravy mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části, nebo vozidla, a rozšíření schválení |
| --- | --- |

9.

| 10. | Postupy pro zajištění shodnosti výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

12.

| 13. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

13.

PŘÍLOHY

| 1 | Sdělení týkající se zařízení a konstrukčních částíSdělení týkající se zařízení a konstrukčních částíSdělení týkající se zařízení a konstrukčních částíSdělení týkající se zařízení a konstrukčních částíCommunication concerning devices and componentsCommunication concerning devices and componentsSdělení týkající se zařízení a konstrukčních částí |
| --- | --- |

1

| 2 | Sdělení týkající se vozidel |
| --- | --- |

2

| 3 | Příklad uspořádání značky schválení |
| --- | --- |

3

| 4 | Příklady uspořádání označení charakteristických hodnot |
| --- | --- |

4

| 5 | Požadavky na mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části vozidel kategorií T, R a S |
| --- | --- |

5

| 6 | Zkoušení mechanických spojovacích zařízení nebo konstrukčních částí vozidel kategorií T, R a S |
| --- | --- |

6

| 7 | Montáž a zvláštní požadavky |
| --- | --- |

7

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

| 1.1. | Tento předpis stanoví požadavky, které musí mechanická spojovací zařízení a konstrukční části splňovat, aby byly považovány za mezinárodně vzájemně slučitelné a zaměnitelné. |
| --- | --- |

1.1.

Tento předpis stanoví požadavky, které musí mechanická spojovací zařízení a konstrukční části splňovat, aby byly považovány za mezinárodně vzájemně slučitelné a zaměnitelné.

| 1.2. | Tento předpis se vztahuje na zařízení a konstrukční části určené pro vozidla kategorie T, R nebo S (1) (zemědělská vozidla) určená k vytvoření soupravy vozidel. (2) |
| --- | --- |

1.2.

Tento předpis se vztahuje na zařízení a konstrukční části určené pro vozidla kategorie T, R nebo S (1

2

| 1.3. | Tento předpis se vztahuje na: |
| --- | --- |

1.3.

Tento předpis se vztahuje na:

| 1.3.1. | normalizovaná zařízení a konstrukční části, jak jsou definované v bodě 2.2; |
| --- | --- |

1.3.1.

normalizovaná zařízení a konstrukční části, jak jsou definované v bodě 2.2;

| 1.3.2. | nenormalizovaná zařízení a konstrukční části, jak jsou definované v bodě 2.3; |
| --- | --- |

1.3.2.

nenormalizovaná zařízení a konstrukční části, jak jsou definované v bodě 2.3;

| 1.3.3. | nenormalizovaná různá zařízení a konstrukční části, jak jsou definované v bodě 2.4. |
| --- | --- |

1.3.3.

nenormalizovaná různá zařízení a konstrukční části, jak jsou definované v bodě 2.4.

| 1.4. | Tento předpis se nevztahuje na mechanická zvedací ústrojí (tříbodové závěsy) nebo dolní táhla traktoru a jejich připojení k taženému vozidlu. |
| --- | --- |

1.4.

Tento předpis se nevztahuje na mechanická zvedací ústrojí (tříbodové závěsy) nebo dolní táhla traktoru a jejich připojení k taženému vozidlu.

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu:

| 2.1. | „Mechanickými spojovacími zařízeními a konstrukčními částmi“ se rozumí všechny prvky rámu, nosných částí karoserie a podvozku motorového vozidla a přípojného vozidla, pomocí kterých jsou navzájem spojeny a vytvářejí jízdní soupravy vozidel nebo kloubová vozidla. Patří mezi ně též připevněné, pohyblivé nebo snímatelné části, které slouží k připevnění nebo obsluze uvedeného spojovacího zařízení nebo konstrukční části. |
| --- | --- |

2.1.

„Mechanickými spojovacími zařízeními a konstrukčními částmi

| 2.1.1. | Požadavek automatického spojení je splněn, jestliže k úplnému spojení, k automatickému zajištění spojení a k indikaci správného zajištění postačuje nacouvání tažného vozidla na přípojné vozidlo bez jakéhokoli vnějšího zásahu. |
| --- | --- |

2.1.1.

Požadavek automatického spojení je splněn, jestliže k úplnému spojení, k automatickému zajištění spojení a k indikaci správného zajištění postačuje nacouvání tažného vozidla na přípojné vozidlo bez jakéhokoli vnějšího zásahu.

| 2.2. | „Normalizovaná mechanická spojovací zařízení a konstrukční části“ jsou ve shodě s normalizovanými rozměry a charakteristickými hodnotami stanovenými v tomto předpisu. Jsou v rámci své třídy zaměnitelná, nezávisle na výrobci, pokud jde o montážní rozměry, a mohou být připojena k normalizovaným mechanickým spojovacím zařízením a konstrukčním částem příslušné třídy v souladu s přílohou 5 tabulkou 2. |
| --- | --- |

2.2.

„Normalizovaná mechanická spojovací zařízení a konstrukční části

| 2.3. | „Nenormalizovaná mechanická spojovací zařízení a konstrukční části“ nejsou ve všech ohledech ve shodě s normalizovanými rozměry a charakteristickými hodnotami stanovenými v tomto předpise, avšak mohou být k normalizovaným spojovacím zařízením a konstrukčním částem příslušné třídy připojeny. |
| --- | --- |

2.3.

„Nenormalizovaná mechanická spojovací zařízení a konstrukční části

| 2.4. | „Nenormalizovaná různá mechanická spojovací zařízení a konstrukční části“ nejsou ve shodě s normalizovanými rozměry a charakteristickými hodnotami stanovenými v tomto předpisu a nemohou být k normalizovaným spojovacím zařízením a konstrukčním částem připojeny. Zahrnují například zařízení, která neodpovídají žádné z tříd a až r uvedených v bodě 2.6, avšak splňují stávající vnitrostátní a mezinárodní normy. |
| --- | --- |

2.4.

„Nenormalizovaná různá mechanická spojovací zařízení a konstrukční části

| 2.5. | Tažné rámy mohou zahrnovat více než jednu konstrukční část a mohou umožňovat rychlé výškové seřízení nebo seřízení pomocí čepů.
  Tento předpis se vztahuje na tažné rámy, které jsou samostatnými celky a nikoli konstrukčními částmi traktoru. |
| --- | --- |

2.5.

Tažné rámy mohou zahrnovat více než jednu konstrukční část a mohou umožňovat rychlé výškové seřízení nebo seřízení pomocí čepů.

Tento předpis se vztahuje na tažné rámy, které jsou samostatnými celky a nikoli konstrukčními částmi traktoru.

| 2.6. | Mechanická spojovací zařízení a konstrukční části jsou označeny podle typu takto:







  2.6.1. | Třída a80 | Spojovací koule 80 a zádržná destička, obsahující kulový čep a držák na tažném vozidle ke spojení s přípojným vozidlem pomocí kulové spojovací hlavice 80. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.2. | Třída b80 | Spojovací hlavice 80, která má kulovou dutinu o průměru 80 mm, a je připevněna k oji přípojného vozidla a která se spojí se spojovací koulí 80. |
| 2.6.3. | Třída c40 | Vidlicová spojovací zařízení s čepem (o průměru 30 mm až 38 mm), s hubicí a se samočinně nebo nesamočinně zasouvaným a zajišťovaným čepem na tažném vozidle, určené ke spojení s přípojným vozidlem spojovacím okem. |
| 2.6.4. | Třída d40-1 | Oka ojí 40 s válcovým otvorem k zasunutí čepu (o průměru 30 mm až 38 mm) a jmenovitou tloušťkou 30,5 mm, připevněná k oji přípojných vozidel, určená ke spojení s vidlicovými spojovacími zařízeními. |
| 2.6.5. | Třída d40-2 | Oka ojí 40 s válcovým otvorem k zasunutí čepu (o průměru 30 mm až 38 mm) a jmenovitou tloušťkou 42 mm, připevněná k oji přípojných vozidel, určená ke spojení s vidlicovými spojovacími zařízeními. |
| 2.6.6. | Třída d50 | Toroidní oko oje s otvorem o průměru 50 mm, připevněné k ojím přípojných vozidel, určené ke spojení se závěsným hákem (třída g) nebo se spojovacím zařízením typu piton (třída h). |
| 2.6.6.1. | Třída d50-1 | Toroidní oko oje s otvorem o průměru 50 mm a jmenovitým průměrem průřezu 30 mm, připevněné k oji přípojných vozidel, určené ke spojení se závěsným hákem (třída g) nebo se spojovacím zařízením typu piton (třída h). |
| 2.6.6.2. | Třída d50-2 | Toroidní oko oje s otvorem o průměru 50 mm a průměru průřezu maximálně 41 mm, připevněné k oji přípojných vozidel, určené ke spojení se závěsným hákem (třída g). |
| 2.6.7. | Třída e | Nenormalizované oje obsahující rozvidlené a jiné oje, nájezdová zařízení a podobné prvky namontované vpředu na taženém vozidle, nebo na podvozku vozidla, které lze vhodně připojit k tažnému vozidlu spojovacím okem. Oka oje, kulové spojovací hlavice nebo podobná spojovací zařízení.
  Oje mohou být zavěšeny tak, aby se pohybovaly volně ve svislé rovině a nenesly žádné svislé zatížení, nebo mohou být ve svislé rovině uchyceny pevně, aby nesly svislé zatížení (nevýkyvné oje). Nevýkyvné oje mohou být úplně tuhé, nebo odpružené, nebo seřiditelné (např. hydraulicky).
  Oje se také mohou skládat z více než jedné konstrukční části, mohou být přestavitelné nebo mít zalomený tvar. |
| 2.6.8. | Třída f | Nenormalizované tažné rámy obsahující všechny konstrukční části a zařízení mezi spojovacími zařízeními, jako je vidlicové spojovací zařízení, spojovací zařízení s koulí atd., a zadní částí traktoru (např. převodem, nosnou karoserií nebo podvozkem). |
| 2.6.9. | Třída g | Závěsné háky se zádržnou destičkou a zařízení pro snížení ovládané pomocí vnějšího zdroje energie za účelem dálkově řízeného spojování a rozpojování pro spojení s přípojným vozidlem, na kterém je závěsné oko nebo oko oje. |
| 2.6.10. | Třída h | Spojovací zařízení typu piton se zádržnou destičkou ke spojení s přípojným vozidlem, na kterém je závěsné oko nebo oko oje. |
| 2.6.11. | Třída i | Tažné tyče traktorů, které nejsou otočné okolo podélné osy. |
| 2.6.12. | Třída j | Oka ojí, která jsou namontována na oje přípojných vozidel ke spojení s tažnou tyčí traktorů (třída i). |
| 2.6.13. | Třída q | Vidlicová spojovací zařízení, která nejsou otočná okolo podélné osy. |
| 2.6.14. | Třída r | Oko oje, otočné okolo podélné osy, mající kruhový průřez a namontované na oj přípojných vozidel ke spojení s neotočnými spojovacími zařízeními vidlicového typu (třída q). |
| 2.6.15. | Třída s | Spojovací zařízení a konstrukční části, které neodpovídají žádné ze tříd a až r a které jsou určeny pro zvláštní použití a na než se obecně vztahují stávající vnitrostátní nebo mezinárodní normy (platné jen v některých zemích). |

2.6.

Mechanická spojovací zařízení a konstrukční části jsou označeny podle typu takto:

2.6.1.

Třída a80

Spojovací koule 80 a zádržná destička, obsahující kulový čep a držák na tažném vozidle ke spojení s přípojným vozidlem pomocí kulové spojovací hlavice 80.

2.6.2.

Třída b80

Spojovací hlavice 80, která má kulovou dutinu o průměru 80 mm, a je připevněna k oji přípojného vozidla a která se spojí se spojovací koulí 80.

2.6.3.

Třída c40

Vidlicová spojovací zařízení s čepem (o průměru 30 mm až 38 mm), s hubicí a se samočinně nebo nesamočinně zasouvaným a zajišťovaným čepem na tažném vozidle, určené ke spojení s přípojným vozidlem spojovacím okem.

2.6.4.

Třída d40-1

Oka ojí 40 s válcovým otvorem k zasunutí čepu (o průměru 30 mm až 38 mm) a jmenovitou tloušťkou 30,5 mm, připevněná k oji přípojných vozidel, určená ke spojení s vidlicovými spojovacími zařízeními.

2.6.5.

Třída d40-2

Oka ojí 40 s válcovým otvorem k zasunutí čepu (o průměru 30 mm až 38 mm) a jmenovitou tloušťkou 42 mm, připevněná k oji přípojných vozidel, určená ke spojení s vidlicovými spojovacími zařízeními.

2.6.6.

Třída d50

Toroidní oko oje s otvorem o průměru 50 mm, připevněné k ojím přípojných vozidel, určené ke spojení se závěsným hákem (třída g) nebo se spojovacím zařízením typu piton (třída h).

2.6.6.1.

Třída d50-1

Toroidní oko oje s otvorem o průměru 50 mm a jmenovitým průměrem průřezu 30 mm, připevněné k oji přípojných vozidel, určené ke spojení se závěsným hákem (třída g) nebo se spojovacím zařízením typu piton (třída h).

2.6.6.2.

Třída d50-2

Toroidní oko oje s otvorem o průměru 50 mm a průměru průřezu maximálně 41 mm, připevněné k oji přípojných vozidel, určené ke spojení se závěsným hákem (třída g).

2.6.7.

Třída e

Nenormalizované oje obsahující rozvidlené a jiné oje, nájezdová zařízení a podobné prvky namontované vpředu na taženém vozidle, nebo na podvozku vozidla, které lze vhodně připojit k tažnému vozidlu spojovacím okem. Oka oje, kulové spojovací hlavice nebo podobná spojovací zařízení.

Oje mohou být zavěšeny tak, aby se pohybovaly volně ve svislé rovině a nenesly žádné svislé zatížení, nebo mohou být ve svislé rovině uchyceny pevně, aby nesly svislé zatížení (nevýkyvné oje). Nevýkyvné oje mohou být úplně tuhé, nebo odpružené, nebo seřiditelné (např. hydraulicky).

Oje se také mohou skládat z více než jedné konstrukční části, mohou být přestavitelné nebo mít zalomený tvar.

2.6.8.

Třída f

Nenormalizované tažné rámy obsahující všechny konstrukční části a zařízení mezi spojovacími zařízeními, jako je vidlicové spojovací zařízení, spojovací zařízení s koulí atd., a zadní částí traktoru (např. převodem, nosnou karoserií nebo podvozkem).

2.6.9.

Třída g

Závěsné háky se zádržnou destičkou a zařízení pro snížení ovládané pomocí vnějšího zdroje energie za účelem dálkově řízeného spojování a rozpojování pro spojení s přípojným vozidlem, na kterém je závěsné oko nebo oko oje.

2.6.10.

Třída h

Spojovací zařízení typu piton se zádržnou destičkou ke spojení s přípojným vozidlem, na kterém je závěsné oko nebo oko oje.

2.6.11.

Třída i

Tažné tyče traktorů, které nejsou otočné okolo podélné osy.

2.6.12.

Třída j

Oka ojí, která jsou namontována na oje přípojných vozidel ke spojení s tažnou tyčí traktorů (třída i).

2.6.13.

Třída q

Vidlicová spojovací zařízení, která nejsou otočná okolo podélné osy.

2.6.14.

Třída r

Oko oje, otočné okolo podélné osy, mající kruhový průřez a namontované na oj přípojných vozidel ke spojení s neotočnými spojovacími zařízeními vidlicového typu (třída q).

2.6.15.

Třída s

Spojovací zařízení a konstrukční části, které neodpovídají žádné ze tříd a až r a které jsou určeny pro zvláštní použití a na než se obecně vztahují stávající vnitrostátní nebo mezinárodní normy (platné jen v některých zemích).

| 2.7. | „Dálkové ovládací systémy“ jsou zařízení a konstrukční části, které umožňují ovládat spojovací zařízení z boku vozidla nebo z kabiny řidiče daného vozidla. |
| --- | --- |

2.7.

„Dálkové ovládací systémy

| 2.8. | „Dálkové indikátory“ jsou zařízení a konstrukční části, které ukazují, že došlo ke spojení a že zajišťovací zařízení byla aktivována. |
| --- | --- |

2.8.

„Dálkové indikátory

| 2.9. | „Typem spojovacího zařízení nebo konstrukční části“ se rozumí zařízení nebo konstrukční část, které se podstatně neliší v těchto podstatných ohledech: |
| --- | --- |

2.9.

„Typem spojovacího zařízení nebo konstrukční části

| 2.9.1. | obchodní název nebo značka výrobce nebo dodavatele; |
| --- | --- |

2.9.1.

obchodní název nebo značka výrobce nebo dodavatele;

| 2.9.2. | třída spojovacího zařízení podle definice v bodě 2.6; |
| --- | --- |

2.9.2.

třída spojovacího zařízení podle definice v bodě 2.6;

| 2.9.3. | vnější tvar, hlavní rozměry nebo jiné zásadní rozdíly v konstrukci, včetně použitých materiálů; a |
| --- | --- |

2.9.3.

vnější tvar, hlavní rozměry nebo jiné zásadní rozdíly v konstrukci, včetně použitých materiálů; a

| 2.9.4. | charakteristické hodnoty D, Dc, S, Av a V definované v bodě 2.10. |
| --- | --- |

2.9.4.

charakteristické hodnoty D, Dc

v

| 2.10. | Charakteristické hodnoty D, Dc, Av a V jsou definovány nebo stanoveny jako: |
| --- | --- |

2.10.

Charakteristické hodnoty D, Dc

v

| 2.10.1. | Hodnota D nebo Dc je teoretická referenční hodnota pro vodorovné síly mezi tažným vozidlem a přípojným vozidlem a používá se jako základ pro vodorovné zatížení při dynamických zkouškách.
  U mechanických spojovacích zařízení a konstrukčních částí, které nejsou konstruovány pro svislé zatížení, je tato hodnota:





  U mechanických spojovacích zařízení a konstrukčních částí pro přípojná vozidla s nevýkyvnou ojí, jak jsou definovány v bodě 2.12, se jedná o tuto hodnotu:





  kde:






  T | je maximální technicky přípustná hmotnost tažného vozidla v tunách. V příslušných případech včetně svislého zatížení vyvíjeného přípojným vozidlem s nevýkyvnou ojí. (3) |
| --- | --- | --- |
| R | je maximální technicky přípustná hmotnost (v tunách) přípojného vozidla s ojí volně výkyvnou ve svislé rovině nebo návěsu.3 |
| C | je hmotnost v tunách, přenášená na vozovku nápravou nebo nápravami přípojného vozidla s nevýkyvnou ojí podle definice v bodě 2.12 po jeho připojení k tažnému vozidlu a naložení na maximální technicky přípustnou hmotnost.2 |
| g | je gravitační zrychlení (uvažuje se 9,81 m/s2). |
| S | je definováno v bodě 2.10.2. |

2.10.1.

Hodnota D nebo Dc

U mechanických spojovacích zařízení a konstrukčních částí, které nejsou konstruovány pro svislé zatížení, je tato hodnota:

Formula

U mechanických spojovacích zařízení a konstrukčních částí pro přípojná vozidla s nevýkyvnou ojí, jak jsou definovány v bodě 2.12, se jedná o tuto hodnotu:

Formula

kde:

T

je maximální technicky přípustná hmotnost tažného vozidla v tunách. V příslušných případech včetně svislého zatížení vyvíjeného přípojným vozidlem s nevýkyvnou ojí. (3)

3

R

je maximální technicky přípustná hmotnost (v tunách) přípojného vozidla s ojí volně výkyvnou ve svislé rovině nebo návěsu.3

3

C

je hmotnost v tunách, přenášená na vozovku nápravou nebo nápravami přípojného vozidla s nevýkyvnou ojí podle definice v bodě 2.12 po jeho připojení k tažnému vozidlu a naložení na maximální technicky přípustnou hmotnost.2

2

g

je gravitační zrychlení (uvažuje se 9,81 m/s2).

2

S

je definováno v bodě 2.10.2.

| 2.10.2. | Hodnota S je hmotnost v kilogramech, kterou na spojovací zařízení za statických podmínek působí svisle přípojné vozidlo s nevýkyvnou ojí podle definice v bodě 2.12, nebo maximální technicky přípustná hmotnost.3 |
| --- | --- |

2.10.2.

Hodnota S je hmotnost v kilogramech, kterou na spojovací zařízení za statických podmínek působí svisle přípojné vozidlo s nevýkyvnou ojí podle definice v bodě 2.12, nebo maximální technicky přípustná hmotnost.3

| 2.10.3. | Hodnota Av je maximální přípustná hmotnost řízené nápravy v tunách u přípojných vozidel s výkyvnými ojemi. |
| --- | --- |

2.10.3.

Hodnota Av

| 2.10.4. | Hodnota V je teoretická referenční hodnota amplitudy svislé síly, kterou na spojovací zařízení vyvíjí přípojné vozidlo s nevýkyvnou ojí s maximální technicky přípustnou hmotností větší než 3,5 tuny. Hodnota V se používá jako základ pro svislé síly při dynamických zkouškách. |
| --- | --- |

2.10.4.

Hodnota V je teoretická referenční hodnota amplitudy svislé síly, kterou na spojovací zařízení vyvíjí přípojné vozidlo s nevýkyvnou ojí s maximální technicky přípustnou hmotností větší než 3,5 tuny. Hodnota V se používá jako základ pro svislé síly při dynamických zkouškách.

Formula

| 2.11. | Značky a definice použité v příloze 6 tohoto předpisu.







  Av | = | maximální přípustná hmotnost řízené nápravy v tunách u přípojných vozidel s výkyvnou ojí. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | hmotnost přípojného vozidla s nevýkyvnou ojí v tunách – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu. |
| D | = | hodnota D v kN – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu. |
| Dc | = | hodnota Dc v kN pro přípojná vozidla s nevýkyvnou ojí – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu. |
| R | = | hmotnost taženého vozidla v tunách – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu. |
| T | = | hmotnost tažného vozidla v tunách – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu. |
| Fs | = | statická zdvihací síla v kN. |
| Fh | = | vodorovná složka zkušební síly v podélné ose vozidla v kN. |
| Fv | = | svislá složka zkušební síly v kN. |
| S | = | statické svislé zatížení v kilogramech. |
| V | = | hodnota V v kN – viz bod 2.10.4 tohoto předpisu. |
| g | = | gravitační zrychlení, uvažuje se 9,81 m/s2. |
| vmax | = | vmax je maximální konstrukční rychlost, pro kterou je spojovací zařízení, popřípadě vozidlo zkoušeno a schváleno podle tohoto předpisu. |

2.11.

Značky a definice použité v příloze 6 tohoto předpisu.

Av

v

=

maximální přípustná hmotnost řízené nápravy v tunách u přípojných vozidel s výkyvnou ojí.

C

=

hmotnost přípojného vozidla s nevýkyvnou ojí v tunách – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu.

D

=

hodnota D v kN – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu.

Dc

c

=

hodnota Dc v kN pro přípojná vozidla s nevýkyvnou ojí – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu.

c

R

=

hmotnost taženého vozidla v tunách – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu.

T

=

hmotnost tažného vozidla v tunách – viz bod 2.10.1 tohoto předpisu.

Fs

=

statická zdvihací síla v kN.

Fh

=

vodorovná složka zkušební síly v podélné ose vozidla v kN.

Fv

v

=

svislá složka zkušební síly v kN.

S

=

statické svislé zatížení v kilogramech.

V

=

hodnota V v kN – viz bod 2.10.4 tohoto předpisu.

g

=

gravitační zrychlení, uvažuje se 9,81 m/s2.

2

vmax

max

=

vmax je maximální konstrukční rychlost, pro kterou je spojovací zařízení, popřípadě vozidlo zkoušeno a schváleno podle tohoto předpisu.

max

Indexy:

| O | = | maximální zkušební síla |
| --- | --- | --- |
| U | = | minimální zkušební síla |
| s | = | statická síla |
| h | = | vodorovná |
| p | = | pulzující |
| res | = | výsledná |
| v | = | svislá |
| w | = | střídavá síla |

O

=

maximální zkušební síla

U

=

minimální zkušební síla

s

=

statická síla

h

=

vodorovná

p

=

pulzující

res

=

výsledná

v

=

svislá

w

=

střídavá síla

| 2.12. | „přípojným vozidlem s nevykývnou ojí“ se rozumí tažené vozidlo s nápravou nebo skupinou náprav, s ojí, které se nemůže natáčet vzhledem k vozidlu, nebo které vzhledem k vybavení odpružením (například) se může natáčet jen v omezeném rozsahu okolo jedné osy – rovnoběžně s povrchem vozovky a příčně ke směru jízdy – a může proto přenášet svislé síly na tažné vozidlo. Část hmotnosti takového přípojného vozidla je nesena tažným vozidlem. Hydraulicky nastavitelná kloubová oj se považuje za nevýkyvnou oj. (4) |
| --- | --- |

2.12.

„přípojným vozidlem s nevykývnou ojí

4

| 2.13. | „Mechanickým tvarovým spojem“ se rozumí, že konstrukce a geometrie zařízení a jeho dílů zajišťuje, že se toto zařízení neotevře nebo nerozpojí působením jakýchkoli sil nebo jejich složek, které na ně působí při normálním používání nebo při zkouškách. |
| --- | --- |

2.13.

„Mechanickým tvarovým spojem

| 2.14. | „Typem vozidla“ se rozumí vozidla, která se neliší v podstatných ohledech, jako je konstrukce, rozměry, tvar a materiály v místech, kde se připojuje mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část. To platí pro tažné i přípojné vozidlo. |
| --- | --- |

2.14.

„Typem vozidla

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ MECHANICKÉHO SPOJOVACÍHO ZAŘÍZENÍ NEBO KONSTRUKČNÍ ČÁSTI

| 3.1. | Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo výrobní značky nebo jeho řádně pověřený zástupce. |
| --- | --- |

3.1.

Žádost o schválení podává držitel obchodního názvu nebo výrobní značky nebo jeho řádně pověřený zástupce.

| 3.2. | Pro každý typ mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části se k žádosti připojí tyto informace, například prostřednictvím formuláře sdělení uvedeného v příloze 1: |
| --- | --- |

3.2.

Pro každý typ mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části se k žádosti připojí tyto informace, například prostřednictvím formuláře sdělení uvedeného v příloze 1:

| 3.2.1. | podrobné informace o všech obchodních názvech nebo výrobních značkách, které se vyznačí na spojovacím zařízení nebo konstrukční části; |
| --- | --- |

3.2.1.

podrobné informace o všech obchodních názvech nebo výrobních značkách, které se vyznačí na spojovacím zařízení nebo konstrukční části;

| 3.2.2. | výkresy, které jsou dostatečně podrobné, aby definovaly zařízení nebo konstrukční část, a které znázorňují způsob jejich montáže na vozidlo; výkresy musí znázorňovat polohu a místo pro číslo schválení typu a další označení uvedená v bodě 7; |
| --- | --- |

3.2.2.

výkresy, které jsou dostatečně podrobné, aby definovaly zařízení nebo konstrukční část, a které znázorňují způsob jejich montáže na vozidlo; výkresy musí znázorňovat polohu a místo pro číslo schválení typu a další označení uvedená v bodě 7;

| 3.2.3. | podle potřeby uvedení hodnot D, Dc, S, Av a V definovaných v bodě 2.10. |
| --- | --- |

3.2.3.

podle potřeby uvedení hodnot D, Dc

v

| 3.2.3.1. | Charakteristické hodnoty spojovacích zařízení nesmí být menší než příslušné hodnoty maximální přípustné hmotnosti tažného vozidla, přípojného vozidla a jízdní soupravy; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Charakteristické hodnoty spojovacích zařízení nesmí být menší než příslušné hodnoty maximální přípustné hmotnosti tažného vozidla, přípojného vozidla a jízdní soupravy;

| 3.2.4. | podrobný technický popis uvedeného zařízení nebo konstrukční části, uvádějící zejména typ a použité materiály; |
| --- | --- |

3.2.4.

podrobný technický popis uvedeného zařízení nebo konstrukční části, uvádějící zejména typ a použité materiály;

| 3.2.5. | vzorky vyžadované schvalovacím orgánem nebo technickou zkušebnou. |
| --- | --- |

3.2.5.

vzorky vyžadované schvalovacím orgánem nebo technickou zkušebnou.

| 3.2.6. | Všechny vzorky musí být zcela dokončené, včetně konečné povrchové úpravy, kromě případů, kdy je konečná povrchová úprava provedena nátěrem nebo nanesením epoxidového prášku. |
| --- | --- |

3.2.6.

Všechny vzorky musí být zcela dokončené, včetně konečné povrchové úpravy, kromě případů, kdy je konečná povrchová úprava provedena nátěrem nebo nanesením epoxidového prášku.

4.   OBECNÉ POŽADAVKY NA MECHANICKÁ SPOJOVACÍ ZAŘÍZENÍ NEBO KONSTRUKČNÍ ČÁSTI

| 4.1. | Každý vzorek musí být ve shodě s údaji o rozměrech a pevnosti stanovenými v přílohách 5 a 6. Po zkouškách uvedených v příloze 6 se nesmí vyskytnout trhliny, lomy nebo jakákoli přílišná trvalá deformace, která by mohla ohrozit uspokojivou funkci zařízení nebo konstrukční části. |
| --- | --- |

4.1.

Každý vzorek musí být ve shodě s údaji o rozměrech a pevnosti stanovenými v přílohách 5 a 6. Po zkouškách uvedených v příloze 6 se nesmí vyskytnout trhliny, lomy nebo jakákoli přílišná trvalá deformace, která by mohla ohrozit uspokojivou funkci zařízení nebo konstrukční části.

| 4.2. | Všechny části mechanických spojovacích zařízení nebo konstrukčních částí, jejichž porucha by mohla vést k odpojení tažného vozidla od přípojného vozidla, musí být vyrobeny z oceli nebo litiny. Jiné materiály mohou být použity, jestliže výrobce uspokojivým způsobem prokáže jejich rovnocennost schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně smluvní strany používající tento předpis. |
| --- | --- |

4.2.

Všechny části mechanických spojovacích zařízení nebo konstrukčních částí, jejichž porucha by mohla vést k odpojení tažného vozidla od přípojného vozidla, musí být vyrobeny z oceli nebo litiny. Jiné materiály mohou být použity, jestliže výrobce uspokojivým způsobem prokáže jejich rovnocennost schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně smluvní strany používající tento předpis.

| 4.3. | Mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části musí být bezpečné z hlediska provozu a musí umožňovat, aby vozidla dokázala bezpečně spojit a rozpojit jedna osoba bez použití nářadí. Typem spojovacího zařízení určeného pro přípojná vozidla s maximální technicky přípustnou hmotností větší než 3,5 tuny musí být:






  a) | automatické spojovací zařízení definované v bodě 2.2, nebo |
| --- | --- | --- |

4.3.

Mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části musí být bezpečné z hlediska provozu a musí umožňovat, aby vozidla dokázala bezpečně spojit a rozpojit jedna osoba bez použití nářadí. Typem spojovacího zařízení určeného pro přípojná vozidla s maximální technicky přípustnou hmotností větší než 3,5 tuny musí být:

a)

automatické spojovací zařízení definované v bodě 2.2, nebo

| b) | automatizovaný proces spojení a zajištění, při němž se zahájený proces spojení automaticky dokončí a zajištěná poloha je signalizována v poli výhledu řidiče, nebo |
| --- | --- |

b)

automatizovaný proces spojení a zajištění, při němž se zahájený proces spojení automaticky dokončí a zajištěná poloha je signalizována v poli výhledu řidiče, nebo

| c) | spojovací zařízení, které se ručně uzavře a zajistí, bez automatizace nebo samočinného zajištění. |
| --- | --- |

c)

spojovací zařízení, které se ručně uzavře a zajistí, bez automatizace nebo samočinného zajištění.

| 4.4. | Mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části musí být konstruovány a vyrobeny tak, aby při normálním používání, při správné údržbě a včasné výměně částí podléhajících opotřebení trvale uspokojivě fungovaly a zachovaly si vlastnosti předepsané tímto předpisem. |
| --- | --- |

4.4.

Mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části musí být konstruovány a vyrobeny tak, aby při normálním používání, při správné údržbě a včasné výměně částí podléhajících opotřebení trvale uspokojivě fungovaly a zachovaly si vlastnosti předepsané tímto předpisem.

| 4.5. | Všechna mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části musí být konstruovány tak, aby obsahovaly mechanický tvarový spoj a byly zajištěny ve spojené poloze nejméně jednou další mechanickou tvarovou pojistkou, pokud v příloze 5 nejsou stanoveny další požadavky. Případně smí bezchybnou funkci zařízení zajišťovat dva nebo více samostatných mechanismů, avšak každý mechanismus musí být konstruován tak, aby obsahoval mechanický tvarový spoj, a musí být zkoušen samostatně podle požadavků uvedených v příloze 6. Mechanický tvarový spoj musí odpovídat definici v bodě 2.13.
  Síly vyvozované pružinami mohou být použity jen k uzavření zařízení a k tomu, aby se předešlo účinkům vibrací vyvolávajícím pohyb určitých částí zařízení do poloh, kde by mohlo dojít k jejich otevření nebo rozpojení.
  Porucha nebo nepřítomnost jakékoli jediné pružiny nesmí umožnit otevření nebo rozpojení celého zařízení.
  Jsou-li zařízení pro dálkovou indikaci namontována v kabině vozidla, musí být umístěna přímo v zorném poli řidiče a jasně označena.
  Jsou-li zařízení pro dálkovou indikaci namontována na boku vozidla, musí být trvale a jasně označena. Zařízení pro dálkovou indikaci se musí samočinně uvést do chodu a znovu nastavit při každém otevření nebo uzavření spojovacího zařízení. |
| --- | --- |

4.5.

Všechna mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části musí být konstruovány tak, aby obsahovaly mechanický tvarový spoj a byly zajištěny ve spojené poloze nejméně jednou další mechanickou tvarovou pojistkou, pokud v příloze 5 nejsou stanoveny další požadavky. Případně smí bezchybnou funkci zařízení zajišťovat dva nebo více samostatných mechanismů, avšak každý mechanismus musí být konstruován tak, aby obsahoval mechanický tvarový spoj, a musí být zkoušen samostatně podle požadavků uvedených v příloze 6. Mechanický tvarový spoj musí odpovídat definici v bodě 2.13.

Síly vyvozované pružinami mohou být použity jen k uzavření zařízení a k tomu, aby se předešlo účinkům vibrací vyvolávajícím pohyb určitých částí zařízení do poloh, kde by mohlo dojít k jejich otevření nebo rozpojení.

Porucha nebo nepřítomnost jakékoli jediné pružiny nesmí umožnit otevření nebo rozpojení celého zařízení.

Jsou-li zařízení pro dálkovou indikaci namontována v kabině vozidla, musí být umístěna přímo v zorném poli řidiče a jasně označena.

Jsou-li zařízení pro dálkovou indikaci namontována na boku vozidla, musí být trvale a jasně označena. Zařízení pro dálkovou indikaci se musí samočinně uvést do chodu a znovu nastavit při každém otevření nebo uzavření spojovacího zařízení.

| 4.6. | Ke každému spojovacímu zařízení nebo konstrukční části musí být přiložen návod k montáži a obsluze obsahující dostatečné informace k tomu, aby příslušná osoba byla schopna zařízení správně namontovat na vozidlo a náležitě je obsluhovat – viz též příloha 7. Návody musí být alespoň v jazyce státu, ve kterém se zařízení bude nabízet k prodeji. U spojovacích zařízení a konstrukčních částí dodávaných k montáži výrobcům vozidel nebo karoserií v prvovýrobě není nutné přikládat návod k montáži ke každému spojovacímu zařízení, avšak výrobce vozidla nebo karosérie nese odpovědnost za to, aby provozovateli vozidla dodal potřebné pokyny ke správné obsluze spojovacího zařízení nebo konstrukční části. |
| --- | --- |

4.6.

Ke každému spojovacímu zařízení nebo konstrukční části musí být přiložen návod k montáži a obsluze obsahující dostatečné informace k tomu, aby příslušná osoba byla schopna zařízení správně namontovat na vozidlo a náležitě je obsluhovat – viz též příloha 7. Návody musí být alespoň v jazyce státu, ve kterém se zařízení bude nabízet k prodeji. U spojovacích zařízení a konstrukčních částí dodávaných k montáži výrobcům vozidel nebo karoserií v prvovýrobě není nutné přikládat návod k montáži ke každému spojovacímu zařízení, avšak výrobce vozidla nebo karosérie nese odpovědnost za to, aby provozovateli vozidla dodal potřebné pokyny ke správné obsluze spojovacího zařízení nebo konstrukční části.

| 4.7. | Síla potřebná k ovládání rychle výškově nastavitelných tažných zařízení bez posilovače nesmí překročit 40 daN. |
| --- | --- |

4.7.

Síla potřebná k ovládání rychle výškově nastavitelných tažných zařízení bez posilovače nesmí překročit 40 daN.

5.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ VOZIDLA VYBAVENÉHO MECHANICKÝM SPOJOVACÍM ZAŘÍZENÍM NEBO KONSTRUKČNÍ ČÁSTÍ

| 5.1. | Žádost o schválení typu vozidla, pokud jde o montáž mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části, podává výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce. |
| --- | --- |

5.1.

Žádost o schválení typu vozidla, pokud jde o montáž mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části, podává výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce.

| 5.2. | K žádosti se připojí následující informace, aby mohl schvalovací orgán vyplnit formulář sdělení uvedený v příloze 2. |
| --- | --- |

5.2.

K žádosti se připojí následující informace, aby mohl schvalovací orgán vyplnit formulář sdělení uvedený v příloze 2.

| 5.2.1. | Výkresy, které jsou dostatečně podrobné k identifikaci zařízení nebo konstrukční části a znázorňují způsob jejich montáže na vozidlo; výkresy musí znázorňovat polohu a místo pro číslo schválení typu a další označení uvedená v bodě 7; |
| --- | --- |

5.2.1.

Výkresy, které jsou dostatečně podrobné k identifikaci zařízení nebo konstrukční části a znázorňují způsob jejich montáže na vozidlo; výkresy musí znázorňovat polohu a místo pro číslo schválení typu a další označení uvedená v bodě 7;

| 5.2.2. | podrobný technický popis uvedeného zařízení nebo konstrukční části, uvádějící zejména typ a použité materiály; |
| --- | --- |

5.2.2.

podrobný technický popis uvedeného zařízení nebo konstrukční části, uvádějící zejména typ a použité materiály;

| 5.2.3. | uvedení příslušných hodnot D, Dc, S, Av a V definovaných v bodě 2.10. |
| --- | --- |

5.2.3.

uvedení příslušných hodnot D, Dc

v

| 5.2.3.1. | Charakteristické hodnoty nesmí být menší než příslušné hodnoty maximální přípustné hmotnosti tažného vozidla, přípojného vozidla a jízdní soupravy. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Charakteristické hodnoty nesmí být menší než příslušné hodnoty maximální přípustné hmotnosti tažného vozidla, přípojného vozidla a jízdní soupravy.

| 5.2.4. | Vozidlo reprezentující typ, který se má schválit, a vybavené mechanickým spojovacím zařízením se předá schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně, které si mohou vyžádat další vzorky zařízení nebo konstrukční části. |
| --- | --- |

5.2.4.

Vozidlo reprezentující typ, který se má schválit, a vybavené mechanickým spojovacím zařízením se předá schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně, které si mohou vyžádat další vzorky zařízení nebo konstrukční části.

| 5.2.5. | Vozidlo nemající všechny konstrukční části náležité pro uvedený typ lze akceptovat, pokud žadatel může k spokojenosti schvalovacího orgánu nebo technické zkušebny prokázat, že jejich nepřítomnost nemá vliv na výsledky kontroly týkající se požadavků tohoto předpisu. |
| --- | --- |

5.2.5.

Vozidlo nemající všechny konstrukční části náležité pro uvedený typ lze akceptovat, pokud žadatel může k spokojenosti schvalovacího orgánu nebo technické zkušebny prokázat, že jejich nepřítomnost nemá vliv na výsledky kontroly týkající se požadavků tohoto předpisu.

6.   OBECNÉ POŽADAVKY PRO VOZIDLA VYBAVENÁ MECHANICKÝM SPOJOVACÍM ZAŘÍZENÍM NEBO KONSTRUKČNÍ ČÁSTÍ

| 6.1. | Mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část namontovaná na vozidlo se schvalují podle požadavků bodů 3 a 4 a příloh 5 a 6 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

6.1.

Mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část namontovaná na vozidlo se schvalují podle požadavků bodů 3 a 4 a příloh 5 a 6 tohoto předpisu.

| 6.2. | Montáž mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části musí splňovat požadavky přílohy 7 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

6.2.

Montáž mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části musí splňovat požadavky přílohy 7 tohoto předpisu.

| 6.3. | Mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část musí být dodávány s návodem k obsluze, který obsahuje všechny zvláštní pokyny pro provoz v případech, kdy se liší od postupů používaných normálně u daného typu spojovacích zařízení a konstrukčních částí, a také pokyny pro spojování a rozpojování za různých provozních režimů, například při různých úhlech mezi tažným a taženým vozidlem. Každé vozidlo musí být vybaveno tímto návodem k obsluze, a to alespoň v jazyce státu, kde bude nabízeno k prodeji. |
| --- | --- |

6.3.

Mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část musí být dodávány s návodem k obsluze, který obsahuje všechny zvláštní pokyny pro provoz v případech, kdy se liší od postupů používaných normálně u daného typu spojovacích zařízení a konstrukčních částí, a také pokyny pro spojování a rozpojování za různých provozních režimů, například při různých úhlech mezi tažným a taženým vozidlem. Každé vozidlo musí být vybaveno tímto návodem k obsluze, a to alespoň v jazyce státu, kde bude nabízeno k prodeji.

7.   OZNAČENÍ

| 7.1. | Typy mechanických spojovacích zařízení a konstrukčních částí předložené ke schválení musí být opatřeny typovým štítkem s obchodním názvem nebo značkou výrobce, dodavatele nebo žadatele. |
| --- | --- |

7.1.

Typy mechanických spojovacích zařízení a konstrukčních částí předložené ke schválení musí být opatřeny typovým štítkem s obchodním názvem nebo značkou výrobce, dodavatele nebo žadatele.

| 7.2. | Místo k umístění značky schválení uvedené v bodě 8.5 a znázorněné v příloze 3 musí být dostatečně velké. Toto místo musí být znázorněno na výkresech uvedených v bodě 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2.

Místo k umístění značky schválení uvedené v bodě 8.5 a znázorněné v příloze 3 musí být dostatečně velké. Toto místo musí být znázorněno na výkresech uvedených v bodě 3.2.2.

| 7.3. | V blízkosti značky schválení uvedené v bodech 7.2 a 8.5 musí být mechanické spojovací zařízení označeno třídou spojovacího zařízení definovanou v bodě 2.6 a příslušnými charakteristickými hodnotami definovanými v bodě 2.10 a uvedenými v příloze 4 a maximální konstrukční rychlostí definovanou v bodě 2.11. Umístění těchto označení musí být znázorněno na výkresech podle bodu 3.2.2. |
| --- | --- |

7.3.

V blízkosti značky schválení uvedené v bodech 7.2 a 8.5 musí být mechanické spojovací zařízení označeno třídou spojovacího zařízení definovanou v bodě 2.6 a příslušnými charakteristickými hodnotami definovanými v bodě 2.10 a uvedenými v příloze 4 a maximální konstrukční rychlostí definovanou v bodě 2.11. Umístění těchto označení musí být znázorněno na výkresech podle bodu 3.2.2.

| 7.4. | Jsou-li mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část schváleny pro alternativní charakteristické hodnoty v rámci stejné třídy spojení nebo zařízení, na zařízení nebo konstrukční části se vyznačí maximálně dvě alternativy. |
| --- | --- |

7.4.

Jsou-li mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část schváleny pro alternativní charakteristické hodnoty v rámci stejné třídy spojení nebo zařízení, na zařízení nebo konstrukční části se vyznačí maximálně dvě alternativy.

| 7.5. | Je-li použití mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části nějakým způsobem omezeno, například je-li použití zařízení omezeno do určité rychlosti, musí být toto omezení na uvedeném zařízení nebo konstrukční části vyznačeno. |
| --- | --- |

7.5.

Je-li použití mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části nějakým způsobem omezeno, například je-li použití zařízení omezeno do určité rychlosti, musí být toto omezení na uvedeném zařízení nebo konstrukční části vyznačeno.

| 7.6. | Veškerá označení musí být nesmazatelná a zřetelně čitelná i po namontování spojovacího zařízení nebo konstrukční části na vozidlo. |
| --- | --- |

7.6.

Veškerá označení musí být nesmazatelná a zřetelně čitelná i po namontování spojovacího zařízení nebo konstrukční části na vozidlo.

8.   SCHVÁLENÍ

| 8.1. | Pokud vzorek (vzorky) určitého typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části splňuje (splňují) požadavky tohoto předpisu, schválení se udělí, pokud byly uspokojivě splněny také požadavky bodu 10. |
| --- | --- |

8.1.

Pokud vzorek (vzorky) určitého typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části splňuje (splňují) požadavky tohoto předpisu, schválení se udělí, pokud byly uspokojivě splněny také požadavky bodu 10.

| 8.2. | Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00) označují sérii změn zahrnující nejnovější významné technické změny provedené v předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu zařízení nebo konstrukční části, na které se vztahuje tento předpis. |
| --- | --- |

8.2.

Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00) označují sérii změn zahrnující nejnovější významné technické změny provedené v předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu zařízení nebo konstrukční části, na které se vztahuje tento předpis.

| 8.3. | Oznámení o schválení nebo rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby určitého typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části schváleného podle tohoto předpisu se sdělí stranám dohody z roku 1958 používajícím tento předpis prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 nebo v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

8.3.

Oznámení o schválení nebo rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby určitého typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části schváleného podle tohoto předpisu se sdělí stranám dohody z roku 1958 používajícím tento předpis prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 nebo v příloze 2 tohoto předpisu.

| 8.4. | Kromě značky předepsané v bodě 7.1 se na každém mechanickém spojovacím zařízení nebo konstrukční části schválených podle tohoto předpisu v místě uvedeném v bodě 7.2 vyznačí značka schválení popsaná v bodě 8.5. |
| --- | --- |

8.4.

Kromě značky předepsané v bodě 7.1 se na každém mechanickém spojovacím zařízení nebo konstrukční části schválených podle tohoto předpisu v místě uvedeném v bodě 7.2 vyznačí značka schválení popsaná v bodě 8.5.

| 8.5. | Značkou schválení je mezinárodní značka, kterou tvoří: |
| --- | --- |

8.5.

Značkou schválení je mezinárodní značka, kterou tvoří:

| 8.5.1. | písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila; (5) |
| --- | --- |

8.5.1.

písmeno „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila; (5

| 8.5.2. | číslo schválení typu předepsané v bodě 8.2; |
| --- | --- |

8.5.2.

číslo schválení typu předepsané v bodě 8.2;

| 8.5.3. | velké písmeno D, v případě zkoušení podle přílohy 6 bodu 3.1.3 (dynamická únavová zkouška), nebo |
| --- | --- |

8.5.3.

velké písmeno D, v případě zkoušení podle přílohy 6 bodu 3.1.3 (dynamická únavová zkouška), nebo

| 8.5.4. | velké písmeno S, v případě zkoušení podle přílohy 6 bodu 3.3.3.2 (statická zkouška); |
| --- | --- |

8.5.4.

velké písmeno S, v případě zkoušení podle přílohy 6 bodu 3.3.3.2 (statická zkouška);

| 8.5.5. | velké písmeno T, pokud byly provedeny dvousložkové zkoušky; |
| --- | --- |

8.5.5.

velké písmeno T, pokud byly provedeny dvousložkové zkoušky;

| 8.5.6. | značka a číslo schválení musí být uspořádány tak, jak znázorňuje příklad v příloze 3. |
| --- | --- |

8.5.6.

značka a číslo schválení musí být uspořádány tak, jak znázorňuje příklad v příloze 3.

9.   ÚPRAVY MECHANICKÉHO SPOJOVACÍHO ZAŘÍZENÍ NEBO KONSTRUKČNÍ ČÁSTI, NEBO VOZIDLA, A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

| 9.1. | Veškeré úpravy typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části nebo vozidla podle definice v bodě 2.9 se oznámí schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně, které udělily schválení. Schvalovací orgán nebo technická zkušebna pak může buď: |
| --- | --- |

9.1.

Veškeré úpravy typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části nebo vozidla podle definice v bodě 2.9 se oznámí schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně, které udělily schválení. Schvalovací orgán nebo technická zkušebna pak může buď:

| 9.1.1. | dospět k závěru, že úpravy nebudou mít pravděpodobně žádný znatelný nepříznivý dopad a že v každém případě zařízení, konstrukční část nebo vozidlo je stále ve shodě s požadavky, nebo |
| --- | --- |

9.1.1.

dospět k závěru, že úpravy nebudou mít pravděpodobně žádný znatelný nepříznivý dopad a že v každém případě zařízení, konstrukční část nebo vozidlo je stále ve shodě s požadavky, nebo

| 9.1.2. | požadovat další zkušební protokol. |
| --- | --- |

9.1.2.

požadovat další zkušební protokol.

| 9.2. | Potvrzení nebo odmítnutí schválení uvádějící příslušnou úpravu se postupem popsaným v bodě 8.3 sdělí smluvním stranám, které používají tento předpis. |
| --- | --- |

9.2.

Potvrzení nebo odmítnutí schválení uvádějící příslušnou úpravu se postupem popsaným v bodě 8.3 sdělí smluvním stranám, které používají tento předpis.

| 9.3. | Schvalovací orgán a technická zkušebna vydávající rozšíření schválení typu přidělí číslo série pro toto rozšíření a informuje ostatní smluvní strany používající tento předpis postupem předepsaným v bodě 8.3. |
| --- | --- |

9.3.

Schvalovací orgán a technická zkušebna vydávající rozšíření schválení typu přidělí číslo série pro toto rozšíření a informuje ostatní smluvní strany používající tento předpis postupem předepsaným v bodě 8.3.

10.   POSTUPY PRO ZAJIŠTĚNÍ SHODNOSTI VÝROBY

Postupy pro zajištění shodnosti výroby musí odpovídat postupům stanoveným v příloze 1 dohody z roku 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), přičemž musí být splněny tyto požadavky:

| 10.1. | Držitel schválení musí zajistit, aby byly výsledky zkoušek shodnosti výroby zaprotokolovány a aby byly připojené dokumenty k dispozici po dobu stanovenou v souladu se schvalovacím orgánem nebo technickou zkušebnou. Tato doba nepřekročí deset let od okamžiku, kdy byla výroba definitivně ukončena. |
| --- | --- |

10.1.

Držitel schválení musí zajistit, aby byly výsledky zkoušek shodnosti výroby zaprotokolovány a aby byly připojené dokumenty k dispozici po dobu stanovenou v souladu se schvalovacím orgánem nebo technickou zkušebnou. Tato doba nepřekročí deset let od okamžiku, kdy byla výroba definitivně ukončena.

| 10.2. | Schvalovací orgán nebo technická zkušebna, které udělily schválení typu, mohou kdykoli ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. Obvyklá četnost těchto kontrol je jednou za dva roky. |
| --- | --- |

10.2.

Schvalovací orgán nebo technická zkušebna, které udělily schválení typu, mohou kdykoli ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. Obvyklá četnost těchto kontrol je jednou za dva roky.

11.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

| 11.1. | Schválení udělené určitému typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části podle tohoto předpisu může být odňato, pokud nejsou splněny požadavky nebo pokud se zařízení nebo konstrukční část nesoucí značku schválení neshoduje se schváleným typem. |
| --- | --- |

11.1.

Schválení udělené určitému typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části podle tohoto předpisu může být odňato, pokud nejsou splněny požadavky nebo pokud se zařízení nebo konstrukční část nesoucí značku schválení neshoduje se schváleným typem.

| 11.2. | Pokud určitá smluvní strana uvedené dohody používající tento předpis odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany používající tento předpis prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 nebo v příloze 2 tohoto předpisu. |
| --- | --- |

11.2.

Pokud určitá smluvní strana uvedené dohody používající tento předpis odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany používající tento předpis prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 nebo v příloze 2 tohoto předpisu.

12.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části schváleného v souladu s tímto předpisem, informuje o tom schvalovací orgán nebo technickou zkušebnu, které schválení udělily. Po obdržení příslušného sdělení uvedený schvalovací orgán nebo technická zkušebna o této skutečnosti uvědomí ostatní smluvní strany dohody z roku 1958 používající tento předpis prostřednictvím formuláře sdělení podle vzoru v příloze 1 nebo v příloze 2 tohoto předpisu.

13.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ

| 13.1. | Smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek schválení typu a schvalovacích orgánů, které udělují schválení typu a kterým se mají zasílat formuláře o udělení, rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných zemích. |
| --- | --- |

13.1.

Smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek schválení typu a schvalovacích orgánů, které udělují schválení typu a kterým se mají zasílat formuláře o udělení, rozšíření, odmítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných zemích.

---

(1)  Podle definice v Úplném usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, bod 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Ve smyslu Úmluvy o silničním provozu (Vídeň, 1968, čl. 1 písm. t) a u)).

2

(3)  Hmotnosti T a R a maximální technicky přípustná hmotnost mohou být větší než maximální přípustné hmotnosti předepsané vnitrostátními právními předpisy.

3

(4)  Hmotnost T a R a technicky přípustná hmotnost smí být větší než maximální přípustná hmotnost předepsaná vnitrostátními právními předpisy.

4

(5)  Rozlišovací čísla smluvních stran Dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, příloha 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

5

---

PŘÍLOHA 1

Sdělení týkající se zařízení a konstrukčních částí

(Maximální formát: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Vydal: | Název správního orgánu:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Vydal:

Název správního orgánu:

...

...

...

| ve věci (2): | Udělení schválení |
| --- | --- |
| | Rozšíření schválení |
| | Odmítnutí schválení |
| | Odnětí schválení |
| | Definitivního ukončení výroby |

ve věci (2):

Udělení schválení

Rozšíření schválení

Odmítnutí schválení

Odnětí schválení

Definitivního ukončení výroby

typu technického celku nebo konstrukční části mechanického spojovacího zařízení podle předpisu OSN č. 147

Schválení č ... Rozšíření č. ...

1.

Obchodní název nebo značka technického celku nebo konstrukční části: ...

2.

Název výrobce pro daný typ technického celku nebo konstrukční části: ...

3.

Název a adresa výrobce: ...

4.

Případně název a adresa zástupce výrobce: ...

5.

Názvy nebo obchodní značky jiného dodavatele uvedené na technickém celku či konstrukční části: ...

6.

V případě technického celku: typ a značka vozidla, pro které je technický celek určen ...

7.

Jméno a adresa společnosti nebo orgánu odpovědného za shodnost výroby: ...

8.

Předloženo ke schválení dne ...

9.

Technická zkušebna odpovědná za provedení schvalovacích zkoušek: ...

10.

Stručný popis: ...

10.1.

Typ a třída technického celku nebo konstrukční části: ...

10.2.

Charakteristické hodnoty ...

10.2.1.

D ... kN Dc ...kN S ...kg

Av ... tun vmax ... km/h V ... kN

Alternativní hodnoty:

D ...kN Dc ... kN S ...kg

Av ... tun vmax ... km/h V ... kN

11.

Pokyny k připevnění typu spojovacího zařízení nebo konstrukční části na vozidlo a fotografie nebo výkresy bodů připevnění na vozidlo podle údajů výrobce ...

12.

Informace o montáži případných zvláštních výztuh nebo desek nebo vložek potřebných pro připevnění spojovacího zařízení nebo části ...

13.

Datum zkušebního protokolu: ...

14.

Číslo zkušebního protokolu: ...

15.

Umístění značky schválení: ...

16.

Důvod(y) rozšíření schválení: ...

17.

Schválení uděleno/rozšířeno/odmítnuto/odňato2:

18.

Místo: ...

19.

Datum: ...

20.

Podpis: ...

21.

Seznam dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, který schválení typu udělil, je k tomuto sdělení přiložen a lze jej obdržet na vyžádání. ...

---

(1)  Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/odmítla/odňala (viz ustanovení o schválení v tomto předpise).

1

(2)  Nehodící se škrtněte.

2

---

PŘÍLOHA 2

Sdělení týkající se vozidel

(Maximální formát: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | Vydal: | Název správního orgánu:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Vydal:

Název správního orgánu:

...

...

...

| ve věci (2): | Udělení schválení |
| --- | --- |
| | Rozšíření schválení |
| | Odmítnutí schválení |
| | Odnětí schválení |
| | Definitivního ukončení výroby |

ve věci (2):

Udělení schválení

Rozšíření schválení

Odmítnutí schválení

Odnětí schválení

Definitivního ukončení výroby

typu vozidla, pokud jde o montáž mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části podle předpisu OSN č. 147.

Schválení č ... Rozšíření č ...

1.

Obchodní název nebo značka vozidla: ...

2.

Typ vozidla: ...

3.

Název a adresa výrobce: ...

4.

Případně název a adresa zástupce výrobce: ...

5.

Kategorie vozidla, např. T, R (3): ...

6.

Rozdělení maximální přípustné hmotnosti vozidla mezi nápravy: ...

Maximální přípustná hmotnost přípojného vozidla: ... kg

Maximální přípustná statická hmotnost působící na bod spojení: ... kg

Maximální hmotnost vozidla s karoserií, včetně chladiva, olejů, paliva, nářadí, náhradního kola (je-li součástí výbavy), ale bez řidiče: ... kg

7.

D ... kN Dc ... kN S ... kg

Av ... tun vmax km/h ...V ... kN

8.

Pokyny k připevnění typu spojovacího zařízení nebo konstrukční části na vozidlo a fotografie nebo výkresy bodů pro připevnění na vozidle ...

9.

Informace o montáži případných zvláštních výztuh nebo desek nebo vložek potřebných pro připevnění spojovacího zařízení nebo části: ...

10.

Obchodní název nebo výrobní značka mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části a číslo schválení: ...

11.

Třída spojovacího zařízení nebo konstrukční části: ...

12.

Předloženo ke schválení dne: ...

13.

Technická zkušebna odpovědná za provedení schvalovacích zkoušek: ...

14.

Datum zkušebního protokolu: ...

15.

Číslo zkušebního protokolu: ...

16.

Umístění značky schválení: ...

17.

Důvod(y) rozšíření schválení: ...

18.

Schválení uděleno/rozšířeno/odmítnuto/odňato (2):

19.

Místo: ...

20.

Datum: ...

21.

Podpis: ...

22.

Seznam dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, který schválení typu udělil, je k tomuto sdělení přiložen a lze jej obdržet na vyžádání. ...

---

(1)  Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/odmítla/odňala (viz ustanovení o schválení v tomto předpise).

1

(2)  Nehodící se škrtněte.

2

(3)  Podle definice v Úplném usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, bod 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

---

PŘÍLOHA 3

Příklad uspořádání značky schválení

Image 3

a = alespoň 8 mm

Mechanické spojovací zařízení nebo konstrukční část nebo vozidlo opatřené výše uvedenou značkou schválení je zařízení nebo konstrukční část schválená v Nizozemsku (E4) pod číslem schválení typu 2405, splňující požadavky série změn 00 tohoto předpisu.

Poznámka: Číslo schválení a doplňkové symboly musí být umístěny v blízkosti kružnice buď nad písmenem „E“, nebo pod ním, nebo vpravo či vlevo od něj. Číslice čísla schválení typu musí být na téže straně písmene „E“ a směřovat stejným směrem. U čísla schválení by se neměly používat římské číslice, aby nedošlo k záměně s jinými symboly.

---

PŘÍLOHA 4

Příklady uspořádání označení charakteristických hodnot

1.

Všechna mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části musí být označeny příslušnou třídou uvedeného zařízení nebo konstrukční části. Navíc musí být uvedeno označení kapacity z hlediska charakteristických hodnot definovaných v bodě 2.10 tohoto předpisu.

1.1.

Výška všech písmen a čísel nesmí být menší než výška čísla schválení typu, tj. a/3, přičemž a je minimálně 8 mm.

1.2.

Tabulka 1

Příslušné charakteristické hodnoty, které se vyznačí na spojovacích zařízeních nebo konstrukčních částech

| Popis mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části | Příslušné charakteristické hodnoty, které se vyznačí | |
| --- | --- | --- |
| Třída | D | Dc | S | V | vmax | T (*2) |
| Spojovací koule 80 (třída a) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Spojovací hlavice (třída b) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vidlicová spojovací zařízení (třída c nebo q) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Háková spojovací zařízení (třída g) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Tažné tyče traktorů (třída i) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Tažné rámy (třída f) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Spojovací zařízení typu piton (třída h) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Oka ojí (třída d nebo r) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Oje (třída e) (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |

Popis mechanického spojovacího zařízení nebo konstrukční části

Příslušné charakteristické hodnoty, které se vyznačí

Třída

D

Dc

S

V

vmax

T (*2)

Spojovací koule 80 (třída a)

★

★

★

★

★

★

–

Spojovací hlavice (třída b)

★

★

★

★

★

★

–

Vidlicová spojovací zařízení (třída c nebo q)

★

★

★

★

★

★

★

Háková spojovací zařízení (třída g)

★

★

★

★

★

★

–

Tažné tyče traktorů (třída i)

★

★

★

★

★

★

★

Tažné rámy (třída f)

★

★

★

★

★

★

–

Spojovací zařízení typu piton (třída h)

★

★

★

★

★

★

–

Oka ojí (třída d nebo r)

★

★

★

★

★

★

★

Oje (třída e) (*1)

★

★

★

★

★

★

–

| Příklady | : | a80 D130 Dc90 S2000 označuje normalizovanou spojovací kouli 80 třídy a80 s maximální hodnotou D = 130 kN, maximální přípustnou hodnotou Dc = 90 kN a maximálním přípustným statickým svislým zatížením 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

Příklady

:

a80 D130 Dc90 S2000 označuje normalizovanou spojovací kouli 80 třídy a80 s maximální hodnotou D = 130 kN, maximální přípustnou hodnotou Dc = 90 kN a maximálním přípustným statickým svislým zatížením 2 000 kg.

---

(*1)  U výkyvných ojí musí být navíc na typovém štítku vyznačena hodnota Av, nikoli však hodnota S nebo V.

*1

v

(*2)  Tažná hmotnost, když se zkouší podle přílohy 6 bodu 3.3.3.2 (statická zkouška) (v případě potřeby by měla být definována v definicích)

*2

---

PŘÍLOHA 5

Požadavky na mechanická spojovací zařízení nebo konstrukční části pro vozidla kategorií T, R a S

1.

Spojovací koule 80 a zádržné destičky (třída a80)

1.1.

Obecné požadavky na spojovací koule 80

1.1.1.

Všechny spojovací koule 80 a zádržné destičky musí být konstruovány tak, aby spojovací koule splňovaly zkoušky stanovené v bodě 3.1 přílohy 6 a aby zádržné destičky vyhověly zkouškám stanoveným v bodě 3.3.5 přílohy 6.

1.1.2.

Vnější tvar a rozměry spojovacích koulí 80 třídy „a“ musí odpovídat obrázku 1. Poloha zádržné destičky je znázorněna na obrázku 2.

Obrázek 1

Obrázek 1

Spojovací koule třídy a (všechny rozměry v mm)

Spojovací koule třídy a (všechny rozměry v mm)

Image 4

Obrázek 2

Obrázek 2

Rozměry zádržné destičky (všechny rozměry v mm)

Rozměry zádržné destičky (všechny rozměry v mm)

Image 5

1.1.3.

Spojovací koule 80 musí mít nejméně tyto úhly pohyblivosti, kterých nemusí být dosaženo současně:

Obrázek 3

Obrázek 3

Úhly pohyblivosti

Úhly pohyblivosti

Image 6

2.

Spojovací hlavice 80 (třída b80)

2.1.

Obecné požadavky na spojovací hlavici 80

2.1.1.

Všechny spojovací hlavice 80 musí být konstruovány tak, aby vyhověly zkouškám stanoveným v bodě 3.2 přílohy 6.

2.1.2.

Vnější tvar a rozměry spojovací hlavice 80 třídy b musí odpovídat obrázku 4.

Obrázek 4

Obrázek 4

Rozměry spojovací hlavice 80 třídy b (všechny rozměry v mm)

Rozměry spojovací hlavice 80 třídy b (všechny rozměry v mm)

Image 7

3.

Vidlicová spojovací zařízení (třída c40)

3.1.

Obecné požadavky na vidlicová spojovací zařízení

3.1.1.

Všechna vidlicová spojovací zařízení musí být konstruována tak, aby vyhověla zkouškám stanoveným v bodě 3.3.1 přílohy 6 a zajišťovací zařízení musí být konstruována tak, aby vyhověla zkouškám stanoveným v bodě 3.3.1.3 přílohy 6.

3.1.2.

Vnější tvar a rozměry vidlicových spojovacích zařízení třídy c musí odpovídat obrázkům 5, 6 a 7. U všech tříd musí být maximální výška hubice konstantní nejméně v polovině šířky hubice.

3.1.3.

U automatických spojovacích zařízení musí být uzavřená a zajištěná poloha po spojení zřetelně a nápadně externě indikována nejméně jedním kontrolním indikátorem.

3.1.4

| a) | Svislá osa: min. ± 70 ° |
| --- | --- |

a)

Svislá osa: min. ± 70 °

| b) | Příčná osa: min. ± 20 ° |
| --- | --- |

b)

Příčná osa: min. ± 20 °

| c) | Podélná osa: min. ± 20 ° |
| --- | --- |

c)

Podélná osa: min. ± 20 °

3.1.5

Hubice musí umožňovat axiální pohyblivost oka oje nejméně o 90° doprava nebo doleva kolem podélné osy spojovacího zařízení s pevným brzdným momentem od 30 Nm do 150 Nm.

Obrázek 5

Obrázek 5

Automatické spojovací zařízení s vybouleným čepem (vlevo) a automatické spojovací zařízení s válcovým čepem (vpravo) (všechny rozměry v mm)

Automatické spojovací zařízení s vybouleným čepem (vlevo) a automatické spojovací zařízení s válcovým čepem (vpravo) (všechny rozměry v mm)

Image 8

Obrázek 6

Obrázek 6

Neautomatické spojovací zařízení s válcovým čepem (všechny rozměry v mm)

Neautomatické spojovací zařízení s válcovým čepem (všechny rozměry v mm)

Image 9

4.

Oka ojí (třída d40-1 a d40-2)

4.1.

Oka ojí d40-1

4.1.1

Všechna oka ojí třídy d40-1 musí být konstruována tak, aby vyhověla zkouškám stanoveným v bodě 3.4 přílohy 6. Oka ojí d40-1 mohou být opatřena pouzdrem nebo být bez pouzdra.

Oka ojí musí odpovídat obrázku 7, pokud jde o vnější tvar a vnější rozměry prstence.

Obrázek 7

Obrázek 7

Hlavní rozměry normalizovaných ok ojí d40-1 (všechny rozměry v mm)

Hlavní rozměry normalizovaných ok ojí d40-1 (všechny rozměry v mm)

Image 10

4.2.

Oka ojí d40-2

4.2.1.

Všechna oka ojí třídy d40-2 musí být konstruována tak, aby vyhověla zkouškám stanoveným v příloze 6.

Oka ojí musí odpovídat obrázku 8, pokud jde o vnější tvar a vnější rozměry prstence.

Obrázek 8

Obrázek 8

Hlavní rozměry normalizovaného spojovacího oka d40-2 (všechny rozměry v mm)

Hlavní rozměry normalizovaného spojovacího oka d40-2 (všechny rozměry v mm)

Rozměry v milimetrech

Image 11

4.3.

Toroidní oko oje (třída d50-1 a d50-2)

4.3.1.

Všechna oka ojí třídy d50 musí být konstruována tak, aby vyhověla zkouškám stanoveným v příloze 6.

Vnější tvar a rozměry ok ojí třídy d50 musí odpovídat obrázku 9.

Obrázek 9

Obrázek 9

Hlavní rozměry toroidního oka oje třídy d50 (všechny rozměry v mm)

Hlavní rozměry toroidního oka oje třídy d50 (všechny rozměry v mm)

Image 12

4.3.2.

Kromě toho musí mít toroidní oko oje třídy d50-1 rozměry podle obrázku 10 a toroidní oko oje třídy d50-2 rozměry podle obrázku 11.

Obrázek 10

Obrázek 10

Rozměry toroidního oka oje třídy d50-1 (všechny rozměry v mm)

Rozměry toroidního oka oje třídy d50-1 (všechny rozměry v mm)

Image 13

Obrázek 11

Obrázek 11

Rozměry toroidního oka oje třídy d50-2 (všechny rozměry v mm)

Rozměry toroidního oka oje třídy d50-2 (všechny rozměry v mm)

Image 14

| a | Alternativní vnější obrys: vnější poloměr maximálně 22,5 a horní a spodní přechodový poloměr, nebo horní a spodní přechodový poloměr ve vztahu k plochému vnějšímu povrchu minimálně 15. |
| --- | --- |

a

a

Alternativní vnější obrys: vnější poloměr maximálně 22,5 a horní a spodní přechodový poloměr, nebo horní a spodní přechodový poloměr ve vztahu k plochému vnějšímu povrchu minimálně 15.

| b | Vnitřní obrys. |
| --- | --- |

b

b

Vnitřní obrys.

5.

Oje (třída e)

5.1.

Oje třídy e musí vyhovět zkouškám stanoveným v bodě 3.7 přílohy 6.

5.2.

Ke spojení s tažným vozidlem mohou mít oje buď spojovací hlavici, nebo oko oje třídy b, d nebo s. Spojovací hlavice a oka oje mohou být připevněny šroubovým nebo přírubovým spojem nebo svařením.

5.3.

Zařízení pro seřízení výšky výkyvných ojí

5.3.1.

Výkyvné oje musí mít zařízení pro seřízení oje na výšku spojovacího zařízení nebo hubice. Tato zařízení musí být konstruována tak, aby oj mohla seřídit jedna osoba bez nářadí nebo jakýchkoliv jiných pomůcek.

5.3.2.

Zařízení pro seřízení výšky musí být schopna nastavit oka oje nebo spojovací hlavici 80 z vodorovné polohy nad vozovkou do polohy o nejméně 300 mm nahoru a dolů. V tomto rozsahu musí být oj seřiditelná plynule nebo po krocích o nejvýše 50 mm, měřených na spojovacím oku nebo na spojovací hlavici.

5.3.3.

Zařízení pro seřízení výšky nesmí bránit snadnému pohybu oje po spojení.

5.3.4.

Zařízení pro seřízení výšky nesmí ovlivňovat činnost případné nájezdové brzdy.

5.4.

U ojí kombinovaných s ústrojím nájezdové brzdy musí být vzdálenost mezi středem oka a koncem volného dříku oka nejméně 200 mm v poloze při brzdění. Při plném zasunutí dříku oka oje musí být tato vzdálenost nejméně 150 mm.

5.5.

Moment odporu proti příčným silám se u ojí určených k použití na přípojných vozidlech s nevýkyvnou ojí musí rovnat alespoň polovině momentu odporu proti svislým silám.

6.

Tažné rámy a úchytné desky (třída f)

Obrázek 12

Obrázek 12

Příklad tažného rámu třídy f

Příklad tažného rámu třídy f

Image 15

6.1.

Tažné rámy třídy f musí vyhovět zkouškám stanoveným v bodě 3.6 přílohy 6.

6.2.

Jestliže jsou tažné rámy určeny k montáži na určité typy vozidel, musí body montáže a spojovací zařízení odpovídat ustanovením výrobce vozidla nebo převodového ústrojí.

6.3.

Tažné rámy mohou být konstruovány jako rychle výškově seřiditelné, jako výškově seřiditelné čepem nebo jako rámy bez výškového seřízení. Nejvíce používanými typy jsou rychle výškově seřiditelné s vedeními pro rychlý posuv, takzvané žebříkové rámy, jak je znázorněno na obrázku 12.

7.

Závěsné háky a zádržné destičky (třída g)

7.1.

Všechny závěsné háky třídy g a zádržné destičky musí být konstruovány tak, aby závěsné háky vyhověly zkouškám stanoveným v příloze 6 a zádržné destičky vyhověly zkouškám stanoveným v příloze 6.

Vnější tvar a rozměry závěsných háků třídy g musí odpovídat obrázku 13. Poloha zádržné destičky je znázorněna na obrázku 14.

Závěsný hák musí umožňovat úhly pohyblivosti podle bodu 1.1.3.

Obrázek 13

Obrázek 13

Hlavní rozměry závěsného háku (všechny rozměry v mm)

Hlavní rozměry závěsného háku (všechny rozměry v mm)

Image 16

Obrázek 14

Obrázek 14

Poloha zádržné destičky (všechny rozměry v mm)

Poloha zádržné destičky (všechny rozměry v mm)

Image 17

8.

Spojovací zařízení typu piton a zádržné destičky (třída h)

8.1.

Všechna spojovací zařízení typu piton třídy h a zádržné destičky musí být konstruovány tak, aby spojovací zařízení typu piton vyhověla zkouškám stanoveným v příloze 6 a zádržné destičky vyhověly zkouškám stanoveným v příloze 6.

Vnější tvar a rozměry spojovacích zařízení typu piton třídy h musí odpovídat obrázku 15. Poloha zádržné destičky je znázorněna na obrázku 16.

Spojovací zařízení typu piton musí umožňovat úhly pohyblivosti podle bodu 1.1.3.

Obrázek 15

Obrázek 15

Hlavní rozměry spojovacího zařízení typu piton (všechny rozměry v mm)

Hlavní rozměry spojovacího zařízení typu piton (všechny rozměry v mm)

Image 18

Obrázek 16

Obrázek 16

Poloha zádržné destičky (všechny rozměry v mm)

Poloha zádržné destičky (všechny rozměry v mm)

Image 19

9.

Tažné tyče traktorů, které nejsou otočné okolo podélné osy (třída i).

9.1.

| a) | svislá osa: min. ±90°; |
| --- | --- |

a)

svislá osa: min. ±90°;

| b) | příčná osa: min. ±20° (±15° u kategorií 4 a 5); |
| --- | --- |

b)

příčná osa: min. ±20° (±15° u kategorií 4 a 5);

| c) | podélná osa: min. ±20° (±15° u kategorií 4 a 5);
  Těchto úhlů pohyblivosti nemusí být dosaženo současně. |
| --- | --- |

c)

podélná osa: min. ±20° (±15° u kategorií 4 a 5);

Těchto úhlů pohyblivosti nemusí být dosaženo současně.

9.2.

Celek spojovacího zařízení se zkouší podle bodu 3.3.3 přílohy 6.

9.3.

Celek nevýkyvného vidlicového spojovacího zařízení s tažnou tyčí musí být opatřen zařízením zabraňujícím neúmyslnému rozpojení.

9.4.

Oj a vidlice třídy i musí odpovídat obrázku 17 a tabulce 2.

Obrázek 17

Obrázek 17

Rozměry tažné tyče traktoru a vidlice (třída i) (všechny rozměry v mm)

Rozměry tažné tyče traktoru a vidlice (třída i) (všechny rozměry v mm)

Image 20

Tabulka 2

Tabulka 2

Tažná tyč traktoru a vidlice – rozměry

Tažná tyč traktoru a vidlice – rozměry

| Rozměry v milimetrech |
| --- |
| Rozměr | Kategorie tažné tyče |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Šířka tažné tyče A (1) | max. | 60 | 67 | 90 | 100 | 130 | 160 |
| Tloušťka tažné tyče B | max. | 20 | 36 | 52 | 57 | 64 | 80 |
| Průměr otvoru pro čep C | +1,00/–0,25 | 20 | 33 | 33 | 41 | 52,5 | 72,5 |
| Průměr čepu C1 | +1,00/–1,50 | 18,5 | 31 | 31 | 39 | 51 | 71 |
| F | max. | 30 | 45 | 45 | 55 | 70 | 80 |
| G (2) | min. | 140 | 210 | 210 | 210 | 210 | 210 |
| Výška H | min. | 50 | 70 | 70 | 90 | 90 | 100 |
| Hloubka otvoru J | min. | 50 | 70 | 80 | 80 | 90 | 110 |
| Poloměr konce tažné tyče a vidlice R (3) | max. | 30 | 45 | 50 | 60 | 80 | 80 |
| W (3) | min. | 20  ° | 20  ° | 20  ° | 20  ° | 15 ° | 15 ° |

Rozměry v milimetrech

Rozměry v milimetrech

Rozměr

Kategorie tažné tyče

0

1

2

3

4

5

Šířka tažné tyče A (1)

1

max.

60

67

90

100

130

160

Tloušťka tažné tyče B

max.

20

36

52

57

64

80

Průměr otvoru pro čep C

+1,00/–0,25

20

33

33

41

52,5

72,5

Průměr čepu C1

+1,00/–1,50

18,5

31

31

39

51

71

F

max.

30

45

45

55

70

80

G (2)

2

min.

140

210

210

210

210

210

Výška H

min.

50

70

70

90

90

100

Hloubka otvoru J

min.

50

70

80

80

90

110

Poloměr konce tažné tyče a vidlice R (3)

3

max.

30

45

50

60

80

80

W (3)

3

min.

20  °

20  °

20  °

20  °

15 °

15 °

10.

Oka ojí, která jsou namontována na ojích přípojných vozidel, určená ke spojení s tažnou tyčí traktoru (třída j).

10.1.

Celek spojovacího zařízení se zkouší podle bodu 3.3.3 přílohy 6.

10.2.

Oka ojí třídy j musí odpovídat obrázku 18 a tabulce 3.

Obrázek 18

Obrázek 18

Závěsné oko připojeného stroje (třída j)

Závěsné oko připojeného stroje (třída j)

Image 21

Tabulka 3

Tabulka 3

Specifikace závěsného oka (třída j)

Specifikace závěsného oka (třída j)

| Rozměr | Kategorie oje |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Otvor E (4) | min. | 23 | 38 | 38 | 47 | 56 | 78 |
| Tloušťka F | max. | 30 | 36 | 38 | 46 | 50 | 60 |
| Vzdálenost G | max. | 40 | 55 | 55 | 75 | 85 | 100 |
| Vzdálenost H | min. | 35 | 40 | 50 | 50 | 65 | 80 |
| Šířka J | max. | 85 | 107 | 115 | 140 | 160 | 190 |
| Poloměr M | | Podle toho, jak je požadováno, aby se zajistila potřebná pohyblivost mezi traktorem a připojeným strojem Mmax = F/2 |
| Průměr čepu | min. | V souladu s tabulkou 2 |

Rozměr

Kategorie oje

0

1

2

3

4

5

Otvor E (4)

4

min.

23

38

38

47

56

78

Tloušťka F

max.

30

36

38

46

50

60

Vzdálenost G

max.

40

55

55

75

85

100

Vzdálenost H

min.

35

40

50

50

65

80

Šířka J

max.

85

107

115

140

160

190

Poloměr M

Podle toho, jak je požadováno, aby se zajistila potřebná pohyblivost mezi traktorem a připojeným strojem Mmax = F/2

max

Průměr čepu

min.

V souladu s tabulkou 2

11.

Vidlicová spojovací zařízení, která nejsou otočná okolo podélné osy (třída q)

11.1.

| | ±60° ve vodorovné rovině (stáčení) |
| --- | --- |

±60° ve vodorovné rovině (stáčení)

| | ±20° ve svislé rovině (klopení) |
| --- | --- |

±20° ve svislé rovině (klopení)

| | ±20° kolem jeho podélné osy (klonění) |
| --- | --- |

±20° kolem jeho podélné osy (klonění)

Celek nevýkyvného vidlicového spojovacího zařízení musí být opatřen zařízením zabraňujícím neúmyslnému rozpojení.

11.2.

Celek spojovacího zařízení se zkouší podle bodu 3.3.3 přílohy 6.

11.3.

Vidlicové spojovací zařízení třídy q musí odpovídat obrázku 19 a tabulce 4.

Obrázek 19

Obrázek 19

Vidlicové spojovací zařízení (třída q)

Vidlicové spojovací zařízení (třída q)

Image 22

Tabulka 4

Tabulka 4

Tvary a rozměry vidlicového spojovacího zařízení přípojného vozidla nebo připojeného stroje (třídy q)

Tvary a rozměry vidlicového spojovacího zařízení přípojného vozidla nebo připojeného stroje (třídy q)

| Tvar | Rozměr (mm) |
| --- | --- |
| D

  ±0,5 | a

  min. | b

  min. |
| w | 18 | 50 | 40 |
| x | 28 | 70 | 55 |
| y | 43 | 100 | 80 |
| z | 50 | 110 | 95 |

Tvar

Rozměr (mm)

D

D

±0,5

a

a

min.

b

b

min.

w

18

50

40

x

28

70

55

y

43

100

80

z

50

110

95

12.

Oko oje, otočné kolem podélné osy a připevněné k oji přípojného vozidla pro spojení prostřednictvím neotočných vidlicových spojovacích zařízení (třída r)

12.1.

Celek spojovacího zařízení se zkouší podle bodu 3.3.3 přílohy 6.

12.2.

Oka ojí třídy r musí odpovídat obrázku 20 a tabulce 5.

Obrázek 20

Obrázek 20

Rozměry závěsného oka musí odpovídat obrázku (třída r)

Rozměry závěsného oka musí odpovídat obrázku (třída r)

Image 23

Tabulka 5

Tabulka 5

Tvary a rozměry (třída r)

Tvary a rozměry (třída r)

| Tvar | Spojovací oko (mm) |
| --- | --- |
| Uspořádání s válcovým okem | Uspořádání s toroidním okem |
| d | b | c | e | i | h | d
  1 | t | d | b | c | e | i | t | h |
| ±0,5 | min. | min. | max. | max. | ±1 | ±3 | min. | ±0,5 | min. | min. | max. | max. | min. | ±1 |
| W | 28 | 50 | 80 | 30 | 30 | 20 | 70 | 44 | 22 | 40 | 80 | 30 | 30 | 44 | 20 |
| X | 45 | 70 | 100 | 60 | 40 | 32 | 105 | 63 | 35 | 50 | 100 | 60 | 40 | 63 | 30 |
| Y | 62 | 90 | 120 | 55 | 40 | 132 | 73 | 50 | 55 | 140 | 55 | 73 | 35 |
| Z | 73 | 100 | 140 | 75 | 60 | 42 | 157 | 78 | 68 | 60 | 160 | 75 | 60 | 78 | 42 |

Tvar

Spojovací oko (mm)

Uspořádání s válcovým okem

Uspořádání s toroidním okem

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

h

h

d
  1

d

1

t

t

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

t

t

h

h

±0,5

min.

min.

max.

max.

±1

±3

min.

±0,5

min.

min.

max.

max.

min.

±1

W

28

50

80

30

30

20

70

44

22

40

80

30

30

44

20

X

45

70

100

60

40

32

105

63

35

50

100

60

40

63

30

Y

62

90

120

55

40

132

73

50

55

140

55

73

35

Z

73

100

140

75

60

42

157

78

68

60

160

75

60

78

42

13.

U spojovacích zařízení třídy s a třídy p se použijí příslušné požadavky uvedené v přílohách 5 a 6 pro nejbližší normalizované nebo nenormalizované zařízení nebo konstrukční část.

14.

Přiřazení mechanických spojovacích zařízení mezi tažnými vozidly nebo samohybnými stroji a taženými vozidly musí odpovídat tabulce 6.

Tabulka 6

Přiřazení mechanických spojovacích zařízení mezi tažnými vozidly nebo samohybnými stroji a taženými vozidly

| Spojovací zařízení na tažném vozidle | Spojovací zařízení na taženém vozidle |
| --- | --- |
| Třída a80 | Třída b80 |
| Třída c40 | Třída d40-1, d40-2 |
| Třída g | Třída d50-1, d50-2 |
| Třída h | Třída d50-2 |
| Třída i | Třída j |
| Třída q | Třída r |

Spojovací zařízení na tažném vozidle

Spojovací zařízení na taženém vozidle

Třída a80

Třída b80

Třída c40

Třída d40-1, d40-2

Třída g

Třída d50-1, d50-2

Třída h

Třída d50-2

Třída i

Třída j

Třída q

Třída r

15.

Jestliže je spojovací zařízení dálkově ovládané nebo automatické, musí být obsluze vždy dálkově viditelně indikováno, že došlo ke spojení a zajišťovací zařízení byla aktivována.

Jestliže je spojení ovládáno z kabiny vozidla, musí být dálková indikace umístěna v kabině.

---

(1)  Rukojeť čepu tažné tyče a zádržná ústrojí vidlice mohou přesahovat šířku A, avšak nesmí zasahovat do úhlů pohyblivosti připojených strojů uvedených v bodě 10.

1

(2)  G je vzdálenost, na které musí být dodrženy stanovené rozměry A B.

2

(3)  Profil znázorněný na obrázku 17 představuje maximální obálku pro tažnou tyč a vidlici. Poloměr R a úhel W se od uvedených hodnot mohou lišit, pokud není překročena maximální obálka.

3

(4)  Pro zvláštní použití může být otvor E podlouhlým otvorem.

4

---

PŘÍLOHA 6

Zkoušky mechanických spojovacích zařízení a konstrukčních částí pro vozidla kategorií T, R a S

1.   Všeobecné zkušební požadavky

| 1.1. | Vzorky spojovacích zařízení se musí podrobit pevnostním i funkčním zkouškám. Pevnost spojovacích zařízení se ověřuje dynamickou zkouškou. Pevnost mechanického spojovacího zařízení je třeba prokázat střídavým namáháním na zkušebním stavu. Pokud není z důvodů konstrukce mechanického spojovacího zařízení (např. nadměrná vůle, tažný hák) možné provést zkoušku se střídavým zatížením, může se použít zkušební zatížení, které se postupně zvyšuje ve směru tahu nebo tlaku, podle toho, které z nich je větší. V některých případech mohou být nezbytné další statické zkoušky. Místo dynamické zkoušky mohou být mechanická spojovací zařízení tříd i, q a r určená k montáži na zemědělská vozidla s maximální konstrukční rychlostí nepřevyšující 40 km/h zkoušena podle bodu 3.3.3.2 této přílohy (statická zkouška). Mechanická spojovací zařízení všech tříd určená k montáži na zemědělská vozidla s maximální konstrukční rychlostí vyšší než 60 km/h se zkoušejí podle přílohy 6 předpisu 55.01. Kromě toho může schvalovací orgán nebo technická zkušebna upustit od dynamické nebo statické zkoušky, jestliže jednoduchá konstrukce konstrukční části umožňuje teoretické ověření, a to u spojovacích zařízení tříd d, e, f, i, j a zařízení třídy s podobných těmto třídám spojovacích zařízení. Teoretické ověření lze také provést pro stanovení nejméně příznivých podmínek. V každém případě musí teoretické ověření zajistit výsledky stejné kvality jako dynamické nebo statické zkoušky. V případě pochybností jsou rozhodující výsledky fyzických zkoušek. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dynamické zkoušky se vykonají s přibližně sinusovým zatížením (střídavým a/nebo pulzujícím) do počtu cyklů namáhání přiměřeného k materiálu. Nesmí vzniknout žádné trhliny nebo lomy, které by ovlivňovaly funkci spojovacího zařízení. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Při předepsaných statických zkouškách se připouští jen malá trvalá deformace. Není-li stanoveno jinak, nesmí být trvalá (plastická) deformace po uvolnění větší než 10 % maximální deformace změřené v průběhu zkoušky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Základem pro volbu zatížení při dynamických zkouškách je vodorovná složka síly v podélné ose vozidla a svislá složka síly. Vodorovné složky síly kolmé k podélné ose vozidla a jejich momenty se neberou v úvahu, pokud jsou zanedbatelné.
  Pokud konstrukce spojovacího zařízení nebo jeho připevnění k vozidlu nebo připevnění dodatečných systémů (jako hnací zařízení pro nářadí, kompenzátory sil, aktivní řídicí systémy atd.) vyvolá doplňkové síly nebo momenty, musí být v průběhu schvalovacího postupu vzaty v úvahu. Dodatečné zkoušky může také vyžadovat schvalovací orgán nebo technická zkušebna.
  Vodorovná složka síly v podélné ose vozidla je představována teoreticky určenou vztažnou silou, tj. hodnotou D nebo Dc. Svislá složka síly je v příslušných případech představována statickým svislým zatížením S v bodě spojení a předpokládanou svislou složkou síly V. |
| --- | --- |

1.4.

Pokud konstrukce spojovacího zařízení nebo jeho připevnění k vozidlu nebo připevnění dodatečných systémů (jako hnací zařízení pro nářadí, kompenzátory sil, aktivní řídicí systémy atd.) vyvolá doplňkové síly nebo momenty, musí být v průběhu schvalovacího postupu vzaty v úvahu. Dodatečné zkoušky může také vyžadovat schvalovací orgán nebo technická zkušebna.

Vodorovná složka síly v podélné ose vozidla je představována teoreticky určenou vztažnou silou, tj. hodnotou D nebo Dc. Svislá složka síly je v příslušných případech představována statickým svislým zatížením S v bodě spojení a předpokládanou svislou složkou síly V.

| 1.5. | Charakteristické hodnoty D, Dc, S, Av a vmax, na nichž jsou zkoušky založeny a které jsou definovány v bodě 2.10 tohoto předpisu, se převezmou z informací výrobce uvedených v žádosti o udělení schválení typu – viz formulář sdělení v přílohách 1 a 2. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Každé tvarové zajišťovací zařízení, které se udržuje ve své poloze silou pružiny, musí zůstat v zajištěné poloze při síle působící v nejméně příznivém směru a rovné trojnásobku účinku hmotnosti zajišťovacího mechanismu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Předpoklady zatížení
  Dynamická pulsní únavová zkouška výslednou zkušební silou:



  (kN)





  v rozmezí pro tažné nebo tlakové pulsující namáhání (podle toho, která hodnota je větší)
  vodorovné zatížení (kN):
  Fh = 1,0 · Dc

  Fh = 1,0 · D u přívěsů
  svislé zatížení (kN)
  Fs = g · S + 0,3 · V |
| --- | --- |

1.7.

Dynamická pulsní únavová zkouška výslednou zkušební silou:

Formula
  (kN)

Formula

v rozmezí pro tažné nebo tlakové pulsující namáhání (podle toho, která hodnota je větší)

vodorovné zatížení (kN):

Fh = 1,0 · Dc

Fh = 1,0 · D u přívěsů

svislé zatížení (kN)

Fs = g · S + 0,3 · V

2.   Zkušební postupy

| 2.1. | Při dynamických a statických zkouškách se vzorek upne do vhodného zkušebního zařízení s vhodným způsobem působení síly tak, aby na něj nepůsobily žádné přídavné síly nebo momenty mimo požadovanou zkušební sílu. Při zkouškách se střídavým namáháním se nesmí směr působící síly odchylovat od požadovaného směru o více než ± 1°. Při zkouškách s pulsujícím nebo statickým zatížením je nutno nastavit úhel působení maximální zkušební síly. Zpravidla je k tomu zapotřebí kloub v místě působení síly (například v bodě spojení) a další kloub v dané vzdálenosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Frekvence při zkoušce nesmí přesahovat 35 Hz. Zvolená frekvence musí mít dostatečný odstup od rezonančních frekvencí zkušebního zařízení se zkoušeným vzorkem. Při asynchronní zkoušce musí být rozdíl mezi frekvencemi obou složek síly přibližně 1 % a nejvýše 3 %. U spojovacích zařízení vyrobených z oceli je počet cyklů namáhání 2 × 106. U spojovacích zařízení vyrobených z jiných materiálů než z oceli může být zapotřebí větší počet cyklů. K sledování rozvoje trhlin během zkoušky se použije kapilární metoda s barevnou indikací nebo jiná rovnocenná metoda. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U pulsních zkoušek se zkušební síla pohybuje mezi maximální zkušební sílou a minimální zkušební sílou, která nesmí být větší než 5 % maximální zkušební síly, pokud zvláštní zkušební postup nestanoví jinak. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U statických zkoušek musí zkušební síla působit plynule a rychle a musí být udržována nejméně po dobu 60 sekund. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Spojovací zařízení nebo konstrukční části mají být při zkoušce namontovány na zkušební zařízení co nejtužším způsobem a v poloze, v které budou užívány na vozidle. Mají se použít připevňovací zařízení určená výrobcem nebo žadatelem o schválení, která jsou určena k připevnění spojovacího zařízení na vozidlo a/nebo která mají shodné mechanické vlastnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Spojovací zařízení nebo konstrukční části se zkoušejí ve stavu, v němž se používají v silničním provozu. Avšak na přání výrobce a se souhlasem technické zkušebny se mohou pružné konstrukční části zablokovat, pokud je to nezbytné pro průběh zkoušky a pokud to nebude nerealisticky ovlivňovat výsledek zkoušky.
  Pružné konstrukční části, které se při tomto zrychleném postupu zkoušky přehřály, mohou být v průběhu zkoušky vyměněny. Zkušební zatížení lze vyvíjet pomocí zvláštních zařízení bez vůle. |
| --- | --- |

2.6.

Pružné konstrukční části, které se při tomto zrychleném postupu zkoušky přehřály, mohou být v průběhu zkoušky vyměněny. Zkušební zatížení lze vyvíjet pomocí zvláštních zařízení bez vůle.

3.   Zvláštní zkušební požadavky

| 3.1. | Spojovací koule 80 (třída a) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Základní zkouškou je dynamická pulsní únavová zkouška s výslednou zkušební silou. Alternativně je přípustná i dvousložková synchronní dynamická únavová zkouška. Zkušebním vzorkem je spojovací koule a připevňovací části potřebné k montáži tohoto celku na vozidlo. Spojovací koule se tuhým způsobem a ve skutečné poloze, v níž má být používána, připevní ke zkušebnímu zařízení schopnému vyvíjet střídavou nebo pulsující sílu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Jako prostředek k působení síly se použije vhodná spojovací hlavice 80. Vzorek se namontuje na zkušební zařízení se spojovacími prvky, které jsou předmětem žádosti o schválení, a uspořádá se tak, aby jejich vzájemná poloha odpovídala zamýšlenému použití. Na vzorek nesmějí působit žádné dodatečné síly nebo momenty, mimo zkušební síly. Zkušební silou se musí působit podél osy procházející bodem spojení, ve směru výsledného úhlu odvozeného z předpokladu vodorovného a svislého zatížení. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Předpoklady zatížení
  Jako v bodě 1.7 této přílohy. |
| --- | --- |

3.1.3.

Jako v bodě 1.7 této přílohy.

| 3.2. | Spojovací hlavice 80 (třída b) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Základní zkouškou je dynamická únavová zkouška, při níž se působí střídavou nebo pulsující zkušební silou. Alternativně je přípustná i dvousložková synchronní dynamická únavová zkouška. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Dynamická zkouška se vykoná s jiným celkem se spojovací koulí 80 s rovnocennou nebo větší pevností.
  Vzorek se namontuje na zkušební zařízení se spojovacími prvky, které jsou předmětem žádosti o schválení, a uspořádá se tak, aby jejich vzájemná poloha odpovídala zamýšlenému použití.
  Na vzorek nesmějí působit žádné dodatečné síly nebo momenty, mimo zkušební síly.
  Zkušební silou se musí působit podél osy procházející bodem spojení, ve směru výsledného úhlu odvozeného z předpokladu vodorovného a svislého zatížení. |
| --- | --- |

3.2.2.

Vzorek se namontuje na zkušební zařízení se spojovacími prvky, které jsou předmětem žádosti o schválení, a uspořádá se tak, aby jejich vzájemná poloha odpovídala zamýšlenému použití.

Na vzorek nesmějí působit žádné dodatečné síly nebo momenty, mimo zkušební síly.

Zkušební silou se musí působit podél osy procházející bodem spojení, ve směru výsledného úhlu odvozeného z předpokladu vodorovného a svislého zatížení.

| 3.2.3. | Předpoklady zatížení
  Jako v bodě 1.7 této přílohy. |
| --- | --- |

3.2.3.

Jako v bodě 1.7 této přílohy.

| 3.3. | Spojovací zařízení ke spojení s ojí |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vidlicové spojovací zařízení (třída c)
  Na vzorku se provede dynamická únavová zkouška. Spojovací zařízení musí být vybaveno všemi úchyty potřebnými k jeho připevnění k vozidlu. |
| --- | --- |

3.3.1.

Na vzorku se provede dynamická únavová zkouška. Spojovací zařízení musí být vybaveno všemi úchyty potřebnými k jeho připevnění k vozidlu.

| 3.3.1.1. | U přípojných vozidel s nevýkyvnou ojí
  Dynamická pulsní únavová zkouška v rozsahu pulsujících tažných namáhání výslednou zkušební silou (směr tahu dozadu a dolů)
  Jako v bodě 1.7 této přílohy. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Dynamická pulsní únavová zkouška v rozsahu pulsujících tažných namáhání výslednou zkušební silou (směr tahu dozadu a dolů)

Jako v bodě 1.7 této přílohy.

| 3.3.1.2. | Vidlicová spojovací zařízení na přípojných vozidlech
  Použijí se předpoklady zatížení beroucí v úvahu hodnotu D.





  R1 a R2 podle specifikace výrobce (R2 R1). Dynamické únavové zkoušky podle bodu 3.3.1.1 této přílohy. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Použijí se předpoklady zatížení beroucí v úvahu hodnotu D.

Formula

R1 a R2 podle specifikace výrobce (R2 R1). Dynamické únavové zkoušky podle bodu 3.3.1.1 této přílohy.

| 3.3.1.3. | Statické zkoušky zajišťovacího zařízení pro spojovací čep
  U vidlicových spojovacích zařízení s jiným než válcovým čepem je také nutno zkoušet uzavírací a jakékoli zajišťovací zařízení statickou silou hodnoty 0,25 · D působící ve směru otvírání.
  U válcových spojovacích čepů postačuje zkušební síla 0,1 D.
  Tato síla se zvětší na výše uvedenou hodnotu plynule a rychle a udržuje se po dobu 10 sekund.
  Při zkoušce nesmí dojít k otevření uzávěru a k poškození. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

U vidlicových spojovacích zařízení s jiným než válcovým čepem je také nutno zkoušet uzavírací a jakékoli zajišťovací zařízení statickou silou hodnoty 0,25 · D působící ve směru otvírání.

U válcových spojovacích čepů postačuje zkušební síla 0,1 D.

Tato síla se zvětší na výše uvedenou hodnotu plynule a rychle a udržuje se po dobu 10 sekund.

Při zkoušce nesmí dojít k otevření uzávěru a k poškození.

| 3.3.2. | Závěsné háky (třída g)
  Jako v bodě 3.3.1 této přílohy. |
| --- | --- |

3.3.2.

Jako v bodě 3.3.1 této přílohy.

| 3.3.3. | Tažné tyče traktorů (třída i) |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | Buď podle bodu 3.3.1, nebo statická zkouška místo dynamické zkoušky, jak je popsáno v bodě 3.3.3.2, jestliže je oj určena k montáži na zemědělská vozidla s maximální konstrukční rychlostí nepřekračující 40 km/h. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.3.2. | Metoda statické zkoušky |
| --- | --- |

3.3.3.2.

| 3.3.3.2.1. | Specifikace zkoušky |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.

| 3.3.3.2.1.1. | Obecně
  S výhradou kontroly konstrukčních vlastností musí být s mechanickým spojovacím zařízením vykonány statické zkoušky podle požadavků bodů 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 a 3.3.3.2.1.4. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.1.

S výhradou kontroly konstrukčních vlastností musí být s mechanickým spojovacím zařízením vykonány statické zkoušky podle požadavků bodů 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 a 3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.2. | Příprava zkoušky
  Zkoušky se vykonají na zvláštním stroji, přičemž mechanické spojovací zařízení a všechny prvky, které je spojují s podvozkem traktoru, jsou připevněny k tuhé konstrukci stejnými konstrukčními částmi, kterými jsou přimontovány k traktoru. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.2.

Zkoušky se vykonají na zvláštním stroji, přičemž mechanické spojovací zařízení a všechny prvky, které je spojují s podvozkem traktoru, jsou připevněny k tuhé konstrukci stejnými konstrukčními částmi, kterými jsou přimontovány k traktoru.

| 3.3.3.2.1.3. | Zkušební přístroje
  Přístroje používané k zaznamenání působících zatížení a posuvů musí mít tuto přesnost:






  a) | působící zatížení ± 50 daN; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.1.3.

Přístroje používané k zaznamenání působících zatížení a posuvů musí mít tuto přesnost:

a)

působící zatížení ± 50 daN;

| b) | posuvy ± 0,01 mm. |
| --- | --- |

b)

posuvy ± 0,01 mm.

| 3.3.3.2.1.4. | Zkušební postup |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.4.1. | Na spojovací zařízení se nejdříve působí zatížením pro předepnutí, které nepřekročí 15 % tahového zkušebního zatížení definovaného v bodě 3.3.3.2.1.4.2.
  Postup popsaný v bodě 3.3.3.2.1.4.1 se opakuje nejméně dvakrát, počínaje nulovým zatížením, poté s postupně se zvětšujícím zatížením, až se dosáhne hodnoty stanovené v bodě 3.3.3.2.1.4.1, poté se zatížení sníží na 500 daN; toto stabilizační zatížení se udržuje nejméně po dobu 60 s. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.1.

Postup popsaný v bodě 3.3.3.2.1.4.1 se opakuje nejméně dvakrát, počínaje nulovým zatížením, poté s postupně se zvětšujícím zatížením, až se dosáhne hodnoty stanovené v bodě 3.3.3.2.1.4.1, poté se zatížení sníží na 500 daN; toto stabilizační zatížení se udržuje nejméně po dobu 60 s.

| 3.3.3.2.1.4.2. | Údaje zaznamenané k vynesení křivky zatížení / deformace v tahu, nebo graf této křivky vytvořený zapisovačem připojeným ke stroji působícímu tahem, musí vycházet z použití jen zvětšujících se zatížení, počínaje od 500 daN, ve vztahu k vztažnému středu spojovacího zařízení.
  Nesmí dojít k žádným lomům při hodnotách do a včetně tahového zkušebního zatížení, které je stanoveno jako 1,5násobek technicky přípustné hmotnosti přípojného vozidla; kromě toho musí křivka zatížení/deformace vykazovat plynulý růst, bez nepravidelností, v intervalu od 500 daN do 1/3 maximálního tahového zatížení.
  Na křivce zatížení/deformace se zaznamená trvalá deformace ve vztahu k zatížení 500 daN po snížení zkušebního zatížení zpět na tuto hodnotu.
  Zaznamenaná hodnota trvalé deformace nesmí překročit 25 % maximální dosažené pružné deformace. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.2.

Nesmí dojít k žádným lomům při hodnotách do a včetně tahového zkušebního zatížení, které je stanoveno jako 1,5násobek technicky přípustné hmotnosti přípojného vozidla; kromě toho musí křivka zatížení/deformace vykazovat plynulý růst, bez nepravidelností, v intervalu od 500 daN do 1/3 maximálního tahového zatížení.

Na křivce zatížení/deformace se zaznamená trvalá deformace ve vztahu k zatížení 500 daN po snížení zkušebního zatížení zpět na tuto hodnotu.

Zaznamenaná hodnota trvalé deformace nesmí překročit 25 % maximální dosažené pružné deformace.

| 3.3.3.2.1.5. | Před zkouškou podle bodu 3.3.3.2.1.4.2 je třeba provést zkoušku, při níž se na vztažný střed spojovacího zařízení působí plynule se zvyšující silou, od počáteční hodnoty 500 daN až do trojnásobku maximální přípustné svislé síly v bodě spojení (v daN, tj. g · S/10) doporučované výrobcem.
  Při této zkoušce nesmí deformace spojovacího zařízení překročit 10 % zjištěné maximální pružné deformace.
  Kontrola se provede po snížení svislé síly (v daN, tj. g · S/10) na výchozí zatížení 500 daN. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.5.

Při této zkoušce nesmí deformace spojovacího zařízení překročit 10 % zjištěné maximální pružné deformace.

Kontrola se provede po snížení svislé síly (v daN, tj. g · S/10) na výchozí zatížení 500 daN.

| 3.3.4. | Spojovací zařízení typu piton (třída h)
  Jako v bodě 3.3.1 této přílohy. |
| --- | --- |

3.3.4.

Jako v bodě 3.3.1 této přílohy.

| 3.3.5. | Vidlicová spojovací zařízení, která nejsou otočná okolo podélné osy (třída q)
  Jako v bodě 3.3.3 této přílohy. |
| --- | --- |

3.3.5.

Jako v bodě 3.3.3 této přílohy.

| 3.3.6. | Zádržné destičky (u všech spojovacích zařízení tříd a, g a h, kde jsou přítomny)
  Pro spojovací zařízení typu spojovací koule, hák a piton a rovnocenná zařízení se zádržná destička zkouší statickou silou hodnoty Fs stat = 0,6 · D (svisle nahoru). Nesmí vzniknout žádné trhliny nebo lomy, které by ovlivňovaly funkci spojovacího zařízení. |
| --- | --- |

3.3.6.

Pro spojovací zařízení typu spojovací koule, hák a piton a rovnocenná zařízení se zádržná destička zkouší statickou silou hodnoty Fs stat = 0,6 · D (svisle nahoru). Nesmí vzniknout žádné trhliny nebo lomy, které by ovlivňovaly funkci spojovacího zařízení.

| 3.4. | Oka ojí (třídy d) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | S oky ojí (třídy d40-1 a d40-2) pro vidlicová spojovací zařízení se provedou stejné dynamické zkoušky s rovnocennými předpoklady zatížení (viz bod 3.3.1).
  S oky ojí, které se používají výlučně u přívěsů, se vykoná zkouška s předpoklady vodorovných zatížení.
  Zkouška smí být provedena působením střídavé nebo pulsující síly podle bodu 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.1.

S oky ojí, které se používají výlučně u přívěsů, se vykoná zkouška s předpoklady vodorovných zatížení.

Zkouška smí být provedena působením střídavé nebo pulsující síly podle bodu 3.3.1.

| 3.4.2. | Oka ojí (třída d50) pro závěsné háky, tažné tyče traktorů nebo spojovací zařízení typu piton se zkouší stejným způsobem jako oka ojí určená ke spojení s vidlicovým spojovacím zařízením. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Oka ojí (třída r)
  Jako v bodě 3.3.3 této přílohy. |
| --- | --- |

3.5.

Jako v bodě 3.3.3 této přílohy.

| 3.6. | Tažné rámy (třída f) |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Na tažné rámy se působí v průběhu zkoušky stejnými silami jako na spojovací zařízení. Zkušební zatížení se vyvíjí ve vodorovné a svislé vzdálenosti odpovídající poloze spojovacího zařízení, která znamená nejkritičtější případ pro tažný rám. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Příprava zkoušky
  Zkoušky se provedou podle bodu 3.3.3.2.1.2. |
| --- | --- |

3.6.2.

Zkoušky se provedou podle bodu 3.3.3.2.1.2.

| 3.6.3. | Zkušební přístroje
  Přístroje použité k záznamu působících sil a pohybů musí splňovat požadavky bodu 3.3.3.2.1.3. |
| --- | --- |

3.6.3.

Přístroje použité k záznamu působících sil a pohybů musí splňovat požadavky bodu 3.3.3.2.1.3.

| 3.6.4. | Porovnání tažných rámů
  Tažné rámy mohou být místo povinných zkoušek hodnoceny pomocí srovnávacích výpočtů. Porovnávaný rám musí mít hlavní konstrukční charakteristiky podobné jako již zkoušený rám. |
| --- | --- |

3.6.4.

Tažné rámy mohou být místo povinných zkoušek hodnoceny pomocí srovnávacích výpočtů. Porovnávaný rám musí mít hlavní konstrukční charakteristiky podobné jako již zkoušený rám.

| 3.7. | Oje (třída e) |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Oje se zkouší stejným způsobem jako spojovací zařízení určená ke spojení s ojí (viz bod 3.3.1). Schvalovací orgán nebo technická zkušebna mohou upustit od únavové zkoušky, pokud jednoduchá konstrukce konstrukční části umožňuje teoreticky ověřit její pevnost.
  Konstrukční síly pro teoretické ověření se vypočítají takto:





  kde
  V je amplituda síly uvedená v bodě 3.3.1.1.
  Fsc je vypočtené svislé zatížení.
  Přípustná namáhání musí odpovídat bodu 5.3 normy ISO 7641-1:1983.
  Přípustné namáhání svaru nesmí překročit 90 N/mm2.
  U ohnutých ojí (např. ve tvaru S) a u ojí přívěsů se bere v úvahu vodorovná složka síly

  . |
| --- | --- |

3.7.1.

Konstrukční síly pro teoretické ověření se vypočítají takto:

Formula

kde

V je amplituda síly uvedená v bodě 3.3.1.1.

Fsc je vypočtené svislé zatížení.

Přípustná namáhání musí odpovídat bodu 5.3 normy ISO 7641-1:1983.

Přípustné namáhání svaru nesmí překročit 90 N/mm2.

U ohnutých ojí (např. ve tvaru S) a u ojí přívěsů se bere v úvahu vodorovná složka síly
  Formula
  .

| 3.7.2. | U ojí přívěsů, které jsou volně pohyblivé ve svislé rovině, se kromě únavové zkoušky nebo teoretického ověření pevnosti ověří odolnost ve vzpěru, buď teoretickým výpočtem s použitím konstrukční síly

  , nebo zkouškou na vzpěr silou

  .
  Přípustná namáhání v případě výpočtu musí být v souladu s bodem 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.2.

Přípustná namáhání v případě výpočtu musí být v souladu s bodem 3.7.1.

| 3.7.3. | V případě řízených náprav se odolnost v ohybu ověří buď teoretickými výpočty, nebo zkouškou ohybem. Působí se vodorovnou boční statickou silou ve středu bodu spojení. Velikost této síly se zvolí tak, aby se okolo středu přední nápravy působilo momentem

  (kNm). Přípustná namáhání musí být v souladu s bodem 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.3.

---

PŘÍLOHA 7

Montáž a zvláštní požadavky

1.

Traktory

1.1.

Traktor může být vybaven jedním nebo více mechanickými spojovacími zařízeními podle bodu 2.6 ve spojení s tabulkou 6 přílohy 5.

1.2.

Je-li traktor vybaven mechanickými spojovacími zařízeními podle bodu 2.6 ve spojení s tabulkou 6 přílohy 5, alespoň jedno z těchto zařízení musí mít charakteristické hodnoty D, Dc, S, Av a vmax odpovídající maximálním přípustným charakteristickým hodnotám traktoru, které uvedl výrobce traktoru.

2.

Mechanická spojovací zařízení tažených vozidel podle bodu 2.6 ve spojení s tabulkou 6 přílohy 5 pro připojení taženého vozidla k traktoru musí mít alespoň charakteristické hodnoty D, Dc, S, Av a vmax odpovídající maximálním přípustným charakteristickým hodnotám taženého vozidla, které uvedl výrobce tohoto taženého vozidla.

---