# Den Europæiske Unions L 245/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 245 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang22. september 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 245

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang22. september 2022

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1628 af 20. september 2022 om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1628 af 20. september 2022 om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1629 af 21. september 2022 om fastsættelse af foranstaltninger med henblik på inddæmning af Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inden for visse afgrænsede områder | 14 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1630 af 21. september 2022 om foranstaltninger med henblik på inddæmning af Grapevine flavescence dorée phytoplasma inden for visse afgrænsede områder | 27 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2022/1631 af 12. maj 2022 om ændring, med henblik på tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling, af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår en undtagelse for anvendelse af bly i superledende kabler og tråde af bismuth-strontium-calcium-kobberoxid (BSCCO) samt i tilhørende elektriske forbindelser (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2022/1632 af 12. maj 2022 om ændring, med henblik på tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling, af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår en undtagelse for anvendelse af bly i visse MRI-apparater (
  1
  ) | 48 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/1633 af 20. september 2022 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 om midlertidig støtte til Republikken Bulgarien i henhold til forordning (EU) 2020/672 til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet | 52 |
| | | HENSTILLINGER |
| | * | Kommissionens henstilling (EU) 2022/1634 af 16. september 2022 om interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i mediesektoren | 56 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Afgørelse nr. 1/2022 vedtaget af Den Blandede Komité EU-Schweiz af 6. september 2022 om ændring af tabel III og tabel IV i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som ændret [2022/1635] | 66 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1629 af 21. september 2022 om fastsættelse af foranstaltninger med henblik på inddæmning af Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inden for visse afgrænsede områder

Ceratocystis platani

14

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1630 af 21. september 2022 om foranstaltninger med henblik på inddæmning af Grapevine flavescence dorée phytoplasma inden for visse afgrænsede områder

27

DIREKTIVER

*

Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2022/1631 af 12. maj 2022 om ændring, med henblik på tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling, af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår en undtagelse for anvendelse af bly i superledende kabler og tråde af bismuth-strontium-calcium-kobberoxid (BSCCO) samt i tilhørende elektriske forbindelser (
  1
  )

1

45

*

Kommissionens delegerede direktiv (EU) 2022/1632 af 12. maj 2022 om ændring, med henblik på tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling, af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår en undtagelse for anvendelse af bly i visse MRI-apparater (
  1
  )

1

48

AFGØRELSER

*

Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/1633 af 20. september 2022 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 om midlertidig støtte til Republikken Bulgarien i henhold til forordning (EU) 2020/672 til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet

52

HENSTILLINGER

*

Kommissionens henstilling (EU) 2022/1634 af 16. september 2022 om interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i mediesektoren

56

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Afgørelse nr. 1/2022 vedtaget af Den Blandede Komité EU-Schweiz af 6. september 2022 om ændring af tabel III og tabel IV i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som ændret [2022/1635]

66

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1032 af 29. juni 2022 om ændring af forordning (EU) 2017/1938 og (EF) nr. 715/2009 for så vidt angår gasoplagring ( EUT L 173 af 30.6.2022 ) | 70 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1032 af 29. juni 2022 om ændring af forordning (EU) 2017/1938 og (EF) nr. 715/2009 for så vidt angår gasoplagring ( EUT L 173 af 30.6.2022 )

( EUT L 173 af 30.6.2022 )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/1628

af 20. september 2022

om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 212,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En associeringsaftale mellem Unionen og Ukraine (2), som omfatter et vidtgående og omfattende frihandelsområde, trådte i kraft den 1. september 2017. |
| --- | --- |

(1)

En associeringsaftale mellem Unionen og Ukraine (2), som omfatter et vidtgående og omfattende frihandelsområde, trådte i kraft den 1. september 2017.

| (2) | I foråret 2014 indledte Ukraine et ambitiøst reformprogram med det formål at stabilisere landets økonomi og forbedre borgernes indkomstmuligheder. Korruptionsbekæmpelse samt reformer af forfatningen, valgsystemet og retsvæsenet er blandt de vigtigste prioriteter på dagsordenen. Gennemførelsen af disse reformer blev understøttet af flere på hinanden følgende makrofinansielle bistandsprogrammer, hvorunder Ukraine har modtaget bistand i form af lån på i alt 6,6 mia. EUR. Ved den makrofinansielle nødbistand, der blev stillet til rådighed i en situation med stigende spændinger ved grænsen til Rusland i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/313 (3), blev der ydet 1,2 mia. EUR i lån til Ukraine, som blev udbetalt i to rater på hver 600 mio. EUR i marts og maj 2022. Med Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand på op til 1 mia. EUR i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1201 (4), blev der ydet hurtig og hastende støtte til Ukraines budget, og den blev udbetalt fuldt ud i to rater den 1. og 2. august 2022. Denne bistand udgjorde den første fase af den planlagte samlede ekstraordinære makrofinansielle bistand fra Unionen til Ukraine på op til 9 mia. EUR, som blev bebudet i Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 med titlen »Støtte til og genopbygning af Ukraine«, og som Det Europæiske Råd godkendte den 23.-24. juni 2022. Nærværende afgørelse udgør den anden fase i gennemførelsen af denne påtænkte ekstraordinære makrofinansielle bistand fra Unionen. Den udgør grundlaget for at yde Ukraine et yderligere beløb på op til 5 mia. EUR i makrofinansiel bistand i form af lån på meget lempelige vilkår. Nærværende afgørelse bør hurtigt følges op af vedtagelsen af en yderligere afgørelse, der gennemfører den tredje fase af Unionens planlagte ekstraordinære makrofinansielle bistand med et beløb på op til yderligere 3 mia. EUR, når bistandens tilrettelæggelse er fastlagt. |
| --- | --- |

(2)

I foråret 2014 indledte Ukraine et ambitiøst reformprogram med det formål at stabilisere landets økonomi og forbedre borgernes indkomstmuligheder. Korruptionsbekæmpelse samt reformer af forfatningen, valgsystemet og retsvæsenet er blandt de vigtigste prioriteter på dagsordenen. Gennemførelsen af disse reformer blev understøttet af flere på hinanden følgende makrofinansielle bistandsprogrammer, hvorunder Ukraine har modtaget bistand i form af lån på i alt 6,6 mia. EUR. Ved den makrofinansielle nødbistand, der blev stillet til rådighed i en situation med stigende spændinger ved grænsen til Rusland i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/313 (3), blev der ydet 1,2 mia. EUR i lån til Ukraine, som blev udbetalt i to rater på hver 600 mio. EUR i marts og maj 2022. Med Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand på op til 1 mia. EUR i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1201 (4), blev der ydet hurtig og hastende støtte til Ukraines budget, og den blev udbetalt fuldt ud i to rater den 1. og 2. august 2022. Denne bistand udgjorde den første fase af den planlagte samlede ekstraordinære makrofinansielle bistand fra Unionen til Ukraine på op til 9 mia. EUR, som blev bebudet i Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022 med titlen »Støtte til og genopbygning af Ukraine«, og som Det Europæiske Råd godkendte den 23.-24. juni 2022. Nærværende afgørelse udgør den anden fase i gennemførelsen af denne påtænkte ekstraordinære makrofinansielle bistand fra Unionen. Den udgør grundlaget for at yde Ukraine et yderligere beløb på op til 5 mia. EUR i makrofinansiel bistand i form af lån på meget lempelige vilkår. Nærværende afgørelse bør hurtigt følges op af vedtagelsen af en yderligere afgørelse, der gennemfører den tredje fase af Unionens planlagte ekstraordinære makrofinansielle bistand med et beløb på op til yderligere 3 mia. EUR, når bistandens tilrettelæggelse er fastlagt.

| (3) | Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine fra den 24. februar 2022 har påført Ukraine et tab af markedsadgang og et drastisk fald i de offentlige indtægter, mens de offentlige udgifter til at afhjælpe den humanitære situation og opretholde kontinuiteten i de statslige tjenester er steget markant. I denne meget usikre og ustabile situation peger Den Internationale Valutafonds (IMF) bedste skøn over Ukraines finansieringsbehov i retning af et ekstraordinært finansieringsgab på omkring 39 mia. USD i 2022, hvoraf ca. halvdelen kunne dækkes, hvis den hidtil lovede internationale støtte blev udbetalt fuldt ud. Under de nuværende exceptionelle omstændigheder er en hurtig tilvejebringelse af den ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine fra Unionen efter nærværende afgørelse en hensigtsmæssig kortsigtet reaktion på de betydelige risici for Ukraines makrofinansielle stabilitet. Dette supplerende beløb på op til 5 mia. EUR i Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til denne afgørelse skal støtte makrofinansiel stabilisering i Ukraine, styrke landets umiddelbare modstandsdygtighed og opretholde dets genopretningsevne, og den vil dermed understøtte holdbarheden af Ukraines offentlige gæld og landets evne til i sidste ende at bringe sig i stand til at tilbagebetale dets finansielle forpligtelser. |
| --- | --- |

(3)

Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig mod Ukraine fra den 24. februar 2022 har påført Ukraine et tab af markedsadgang og et drastisk fald i de offentlige indtægter, mens de offentlige udgifter til at afhjælpe den humanitære situation og opretholde kontinuiteten i de statslige tjenester er steget markant. I denne meget usikre og ustabile situation peger Den Internationale Valutafonds (IMF) bedste skøn over Ukraines finansieringsbehov i retning af et ekstraordinært finansieringsgab på omkring 39 mia. USD i 2022, hvoraf ca. halvdelen kunne dækkes, hvis den hidtil lovede internationale støtte blev udbetalt fuldt ud. Under de nuværende exceptionelle omstændigheder er en hurtig tilvejebringelse af den ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine fra Unionen efter nærværende afgørelse en hensigtsmæssig kortsigtet reaktion på de betydelige risici for Ukraines makrofinansielle stabilitet. Dette supplerende beløb på op til 5 mia. EUR i Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til denne afgørelse skal støtte makrofinansiel stabilisering i Ukraine, styrke landets umiddelbare modstandsdygtighed og opretholde dets genopretningsevne, og den vil dermed understøtte holdbarheden af Ukraines offentlige gæld og landets evne til i sidste ende at bringe sig i stand til at tilbagebetale dets finansielle forpligtelser.

| (4) | Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand efter nærværende afgørelse vil bidrage betydeligt til at dække Ukraines finansieringsbehov som anslået af IMF og andre internationale finansielle institutioner under hensyntagen til Ukraines evne til at finansiere sig selv med egne midler. Fastsættelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand tager også højde for forventede finansielle bidrag fra bilaterale og multilaterale donorer og behovet for at sikre en rimelig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt for den allerede eksisterende anvendelse af andre af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter i Ukraine og merværdien af Unionens samlede engagement. De ukrainske myndigheders tilsagn om at arbejde tæt sammen med IMF om tilrettelæggelsen og gennemførelsen af kortsigtede nødforanstaltninger og deres hensigt om at samarbejde med IMF om et velegnet økonomisk program, når forholdene tillader det, bør anerkendes. Der blev formelt anmodet om et sådant program i august 2022. Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør tage sigte på at opretholde makrofinansiel stabilitet og modstandsdygtighed under krigsforholdene. Kommissionen bør sikre, at Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand retligt og indholdsmæssigt er i overensstemmelse med de vigtigste principper og målsætninger for de foranstaltninger, der træffes som led i de forskellige eksterne foranstaltninger og andre af Unionens relevante politikker. |
| --- | --- |

(4)

Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand efter nærværende afgørelse vil bidrage betydeligt til at dække Ukraines finansieringsbehov som anslået af IMF og andre internationale finansielle institutioner under hensyntagen til Ukraines evne til at finansiere sig selv med egne midler. Fastsættelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand tager også højde for forventede finansielle bidrag fra bilaterale og multilaterale donorer og behovet for at sikre en rimelig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt for den allerede eksisterende anvendelse af andre af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter i Ukraine og merværdien af Unionens samlede engagement. De ukrainske myndigheders tilsagn om at arbejde tæt sammen med IMF om tilrettelæggelsen og gennemførelsen af kortsigtede nødforanstaltninger og deres hensigt om at samarbejde med IMF om et velegnet økonomisk program, når forholdene tillader det, bør anerkendes. Der blev formelt anmodet om et sådant program i august 2022. Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør tage sigte på at opretholde makrofinansiel stabilitet og modstandsdygtighed under krigsforholdene. Kommissionen bør sikre, at Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand retligt og indholdsmæssigt er i overensstemmelse med de vigtigste principper og målsætninger for de foranstaltninger, der træffes som led i de forskellige eksterne foranstaltninger og andre af Unionens relevante politikker.

| (5) | Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør støtte Unionens eksterne politik over for Ukraine. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele den makrofinansielle bistandstransaktion med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør støtte Unionens eksterne politik over for Ukraine. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele den makrofinansielle bistandstransaktion med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik.

| (6) | Det bør være en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Ukraine respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem, og retsstatsprincippet samt sikrer respekt for menneskerettighederne. Den igangværende krig og navnlig den nuværende militære undtagelsestilstand bør ikke gribe ind i disse principper, selv om magten er koncentreret i den udøvende magt. |
| --- | --- |

(6)

Det bør være en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Ukraine respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem, og retsstatsprincippet samt sikrer respekt for menneskerettighederne. Den igangværende krig og navnlig den nuværende militære undtagelsestilstand bør ikke gribe ind i disse principper, selv om magten er koncentreret i den udøvende magt.

| (7) | For at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand beskyttes effektivt, bør Ukraine træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes i låneaftalen, at Kommissionen skal gennemføre kontrol, Revisionsretten foretage revision, og Den Europæiske Anklagemyndighed udøve sine beføjelser i overensstemmelse med artikel 129 og 220 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (»finansforordningen«). |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand beskyttes effektivt, bør Ukraine træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes i låneaftalen, at Kommissionen skal gennemføre kontrol, Revisionsretten foretage revision, og Den Europæiske Anklagemyndighed udøve sine beføjelser i overensstemmelse med artikel 129 og 220 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (»finansforordningen«).

| (8) | Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør være knyttet til strenge rapporteringskrav og politiske betingelser, som fastsættes i et aftalememorandum. Disse strenge rapporteringskrav bør i lyset af den nuværende krigssituation sigte mod at sikre, at midlerne anvendes på en effektiv, gennemsigtig og ansvarlig måde. De politiske betingelser bør sigte mod at styrke Ukraines umiddelbare modstandsdygtighed og langsigtede gældsholdbarhed, hvorved risiciene i forbindelse med tilbagebetaling af dets udestående og fremtidige finansielle forpligtelser mindskes. |
| --- | --- |

(8)

Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør være knyttet til strenge rapporteringskrav og politiske betingelser, som fastsættes i et aftalememorandum. Disse strenge rapporteringskrav bør i lyset af den nuværende krigssituation sigte mod at sikre, at midlerne anvendes på en effektiv, gennemsigtig og ansvarlig måde. De politiske betingelser bør sigte mod at styrke Ukraines umiddelbare modstandsdygtighed og langsigtede gældsholdbarhed, hvorved risiciene i forbindelse med tilbagebetaling af dets udestående og fremtidige finansielle forpligtelser mindskes.

| (9) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(9)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6).

| (10) | Lån i henhold til nærværende afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 bør tilsammen have en maksimal gennemsnitlig løbetid på 25 år. |
| --- | --- |

(10)

Lån i henhold til nærværende afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 bør tilsammen have en maksimal gennemsnitlig løbetid på 25 år.

| (11) | Da lånene i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 indebærer de samme risici for Unionens budget og bør have en fælles, gennemsnitlig løbetid på højst 25 år, bør det samlede beløb på 6 mia. EUR af Unionens makrofinansielle bistandsbeløb til Ukraine i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 være omfattet af en fælles metode til forvaltning af de finansielle og budgetmæssige virkninger. Der bør navnlig fastsættes samme niveau for budgetmæssig dækning som tilstrækkelig beskyttelse mod Ukraines potentielt manglende tilbagebetaling af nogle af eller alle lånene til den fastsatte frist. De hensættelser, der stilles til rådighed fra Unionens budget til dækning af de to sæt lån i Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, bør forvaltes som et integreret sæt hensættelser. En sådan forvaltning vil øge Unionens budgets modstandsdygtighed og fleksibilitet med henblik på at reagere på enhver situation, hvor betaling ikke finder sted. Afgørelse (EU) 2022/1201 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(11)

Da lånene i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 indebærer de samme risici for Unionens budget og bør have en fælles, gennemsnitlig løbetid på højst 25 år, bør det samlede beløb på 6 mia. EUR af Unionens makrofinansielle bistandsbeløb til Ukraine i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 være omfattet af en fælles metode til forvaltning af de finansielle og budgetmæssige virkninger. Der bør navnlig fastsættes samme niveau for budgetmæssig dækning som tilstrækkelig beskyttelse mod Ukraines potentielt manglende tilbagebetaling af nogle af eller alle lånene til den fastsatte frist. De hensættelser, der stilles til rådighed fra Unionens budget til dækning af de to sæt lån i Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, bør forvaltes som et integreret sæt hensættelser. En sådan forvaltning vil øge Unionens budgets modstandsdygtighed og fleksibilitet med henblik på at reagere på enhver situation, hvor betaling ikke finder sted. Afgørelse (EU) 2022/1201 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (12) | Den ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til nærværende afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 udgør en finansiel forpligtelse for Unionen inden for rammerne af den samlede kapacitet af garantien for foranstaltninger udadtil i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 (7). Det samlede beløb på op til 6 mia. EUR i Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistandslån til Ukraine bør drage fordel af 9 % af de indbetalte hensættelser, som står til rådighed for makrofinansielle bistandslån inden for rammerne af garantien for foranstaltninger udadtil. Tilførselsbeløbet bør finansieres over den finansieringsramme, der er afsat til makrofinansiel bistand i henhold til forordning (EU) 2021/947, med et samlet beløb på 540 mio. EUR. Dette beløb bør afsættes og indbetales i den fælles hensættelsesfond i den flerårige finansielle ramme 2021-2027, fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8). |
| --- | --- |

(12)

Den ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til nærværende afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 udgør en finansiel forpligtelse for Unionen inden for rammerne af den samlede kapacitet af garantien for foranstaltninger udadtil i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 (7). Det samlede beløb på op til 6 mia. EUR i Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistandslån til Ukraine bør drage fordel af 9 % af de indbetalte hensættelser, som står til rådighed for makrofinansielle bistandslån inden for rammerne af garantien for foranstaltninger udadtil. Tilførselsbeløbet bør finansieres over den finansieringsramme, der er afsat til makrofinansiel bistand i henhold til forordning (EU) 2021/947, med et samlet beløb på 540 mio. EUR. Dette beløb bør afsættes og indbetales i den fælles hensættelsesfond i den flerårige finansielle ramme 2021-2027, fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8).

| (13) | I overensstemmelse med artikel 210, stk. 3, i finansforordningen anses eventualforpligtelser, som følger af budgetgarantier eller finansiel bistand, og som bæres af Unionens budget, for bæredygtige, hvis prognosen for deres udvikling over flere år er i overensstemmelse med fristerne i forordning (EU, Euratom) 2020/2093, og med loftet over årlige bevillinger til betalinger i artikel 3, stk. 1, i Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 (9). For at sætte Unionen i stand til på finansielt ansvarlig vis at yde betydelig støtte til Ukraine ved hjælp af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand af hidtil uset størrelse og samtidig opretholde Unionens høje kreditværdighed og dermed dens kapacitet til at levere effektiv finansiering i forbindelse med både interne og eksterne politikker, er det vigtigt at sikre en passende beskyttelse af Unionens budget mod materialiseringen af disse eventualforpligtelser og sørge for, at de er finansielt bæredygtige som omhandlet i finansforordningens artikel 210, stk. 3. |
| --- | --- |

(13)

I overensstemmelse med artikel 210, stk. 3, i finansforordningen anses eventualforpligtelser, som følger af budgetgarantier eller finansiel bistand, og som bæres af Unionens budget, for bæredygtige, hvis prognosen for deres udvikling over flere år er i overensstemmelse med fristerne i forordning (EU, Euratom) 2020/2093, og med loftet over årlige bevillinger til betalinger i artikel 3, stk. 1, i Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 (9). For at sætte Unionen i stand til på finansielt ansvarlig vis at yde betydelig støtte til Ukraine ved hjælp af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand af hidtil uset størrelse og samtidig opretholde Unionens høje kreditværdighed og dermed dens kapacitet til at levere effektiv finansiering i forbindelse med både interne og eksterne politikker, er det vigtigt at sikre en passende beskyttelse af Unionens budget mod materialiseringen af disse eventualforpligtelser og sørge for, at de er finansielt bæredygtige som omhandlet i finansforordningens artikel 210, stk. 3.

| (14) | I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør den fælles hensættelsesfond styrkes med midler, der står i et rimeligt forhold til de risici, der opstår som følge af de eventualforpligtelser, der knytter sig til denne hidtil uset store ekstraordinære makrofinansielle bistand fra Unionen til en enkelt modtager. Uden en sådan styrkelse vil Unionens budget ikke på et tilstrækkeligt solidt finansielt grundlag kunne tilvejebringe bistand i den hidtil usete størrelsesorden, som de krigsrelaterede behov i Ukraine tilsiger. For at beskytte Unionens budget bør Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistandslån til Ukraine på op til 6 mia. EUR være omfattet af en dækning på 70 % i kraft af indbetalte hensættelser (på 9 %), der kan suppleres med medlemsstaternes garantier for at tilvejebringe en budgetmæssig dækning af tab på op til yderligere 61 % af låneværdien. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør den fælles hensættelsesfond styrkes med midler, der står i et rimeligt forhold til de risici, der opstår som følge af de eventualforpligtelser, der knytter sig til denne hidtil uset store ekstraordinære makrofinansielle bistand fra Unionen til en enkelt modtager. Uden en sådan styrkelse vil Unionens budget ikke på et tilstrækkeligt solidt finansielt grundlag kunne tilvejebringe bistand i den hidtil usete størrelsesorden, som de krigsrelaterede behov i Ukraine tilsiger. For at beskytte Unionens budget bør Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistandslån til Ukraine på op til 6 mia. EUR være omfattet af en dækning på 70 % i kraft af indbetalte hensættelser (på 9 %), der kan suppleres med medlemsstaternes garantier for at tilvejebringe en budgetmæssig dækning af tab på op til yderligere 61 % af låneværdien.

| (15) | Midlerne i henhold til forordning (EU, Euratom) 2020/2093 er under stort pres i lyset af Unionens overordnede udgiftsprioriteter. Der bør derfor findes en alternativ måde, hvorpå der kan skaffes yderligere midler, som ikke påvirker de almindelige udgifter, der er fastlagt i den finansielle programmering i den flerårige finansielle ramme 2021-2027. |
| --- | --- |

(15)

Midlerne i henhold til forordning (EU, Euratom) 2020/2093 er under stort pres i lyset af Unionens overordnede udgiftsprioriteter. Der bør derfor findes en alternativ måde, hvorpå der kan skaffes yderligere midler, som ikke påvirker de almindelige udgifter, der er fastlagt i den finansielle programmering i den flerårige finansielle ramme 2021-2027.

| (16) | Frivillige bidrag fra medlemsstaterne i form af garantier er blevet udpeget som et velegnet redskab til at tilvejebringe beskyttelse ud over de oprindelige indbetalte hensættelser. Medlemsstaternes garantier bør tilvejebringes på et frivilligt grundlag og bør udgøre en hensigtsmæssig bagstopper til støtte for Unionens budget, efter hensættelserne i den fælles hensættelsesfond til visse finansielle forpligtelser inden for rammerne af denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 er blevet trukket eller skal trækkes fuldt ud. Bidragene til disse garantier bør uanset finansforordningens artikel 211, stk. 1, første afsnit, medregnes i den godkendte finansielle forpligtelse. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, andet afsnit, bør disse bidrag tages i betragtning ved beregningen af de hensættelser, der følger af den tilførselssats, der er omhandlet i finansforordningens artikel 211, stk. 1. |
| --- | --- |

(16)

Frivillige bidrag fra medlemsstaterne i form af garantier er blevet udpeget som et velegnet redskab til at tilvejebringe beskyttelse ud over de oprindelige indbetalte hensættelser. Medlemsstaternes garantier bør tilvejebringes på et frivilligt grundlag og bør udgøre en hensigtsmæssig bagstopper til støtte for Unionens budget, efter hensættelserne i den fælles hensættelsesfond til visse finansielle forpligtelser inden for rammerne af denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 er blevet trukket eller skal trækkes fuldt ud. Bidragene til disse garantier bør uanset finansforordningens artikel 211, stk. 1, første afsnit, medregnes i den godkendte finansielle forpligtelse. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, andet afsnit, bør disse bidrag tages i betragtning ved beregningen af de hensættelser, der følger af den tilførselssats, der er omhandlet i finansforordningens artikel 211, stk. 1.

| (17) | De garantier, som medlemsstaterne stiller, bør dække det ekstraordinære makrofinansielle bistandslån i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 (»den dækkede makrofinansielle bistand«). Disse garantier bør være uigenkaldelige, ubetingede og efter anfordring. Disse garantier bør sikre Unionens evne til at tilbagebetale de midler, der er lånt på kapitalmarkederne eller af de finansielle institutioner. Der bør kun trækkes på garantierne, hvis strenge betingelser vedrørende tilstrækkeligheden af de disponible hensættelser er opfyldt, og i tilfælde af, at Unionen ikke modtager en tilbagebetaling fra Ukraine af de ekstraordinære makrofinansielle bistandslån, der er ydet i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, i så god tid, at Unionen kan opfylde sine finansielle forpligtelser i forbindelse med obligationer, eller i tilfælde af, at der sker en ændring af betalingsplanen for de lån, der er ydet i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand. Der bør trækkes på medlemsstaternes garantier for et beløb svarende til det beløb, der bliver resultatet af tab på finansiel bistand til Ukraine i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, og for at genopfylde den fælles hensættelsesfond til det påkrævede niveau af indbetalte hensættelser. Træk på medlemsstaternes garantier bør først foretages, efter at det oprindelige hensættelsesbeløb, der er afsat til ekstraordinær makrofinansiel bistand i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, er blevet trukket eller skal trækkes fuldt ud. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, litra c), bør beløb, der er inddrevet i henhold til aftalerne i forbindelse med den ekstraordinære makrofinansielle finansielle bistand til Ukraine i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, tilbagebetales til de medlemsstater, der har indfriet træk på garantien. |
| --- | --- |

(17)

De garantier, som medlemsstaterne stiller, bør dække det ekstraordinære makrofinansielle bistandslån i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 (»den dækkede makrofinansielle bistand«). Disse garantier bør være uigenkaldelige, ubetingede og efter anfordring. Disse garantier bør sikre Unionens evne til at tilbagebetale de midler, der er lånt på kapitalmarkederne eller af de finansielle institutioner. Der bør kun trækkes på garantierne, hvis strenge betingelser vedrørende tilstrækkeligheden af de disponible hensættelser er opfyldt, og i tilfælde af, at Unionen ikke modtager en tilbagebetaling fra Ukraine af de ekstraordinære makrofinansielle bistandslån, der er ydet i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, i så god tid, at Unionen kan opfylde sine finansielle forpligtelser i forbindelse med obligationer, eller i tilfælde af, at der sker en ændring af betalingsplanen for de lån, der er ydet i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand. Der bør trækkes på medlemsstaternes garantier for et beløb svarende til det beløb, der bliver resultatet af tab på finansiel bistand til Ukraine i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, og for at genopfylde den fælles hensættelsesfond til det påkrævede niveau af indbetalte hensættelser. Træk på medlemsstaternes garantier bør først foretages, efter at det oprindelige hensættelsesbeløb, der er afsat til ekstraordinær makrofinansiel bistand i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, er blevet trukket eller skal trækkes fuldt ud. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, litra c), bør beløb, der er inddrevet i henhold til aftalerne i forbindelse med den ekstraordinære makrofinansielle finansielle bistand til Ukraine i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand, tilbagebetales til de medlemsstater, der har indfriet træk på garantien.

| (18) | I tilfælde af at betalingen af Unionens finansielle forpligtelser i forbindelse med obligationer udstedt med henblik på den ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand midlertidigt dækkes med midler fra den fælles hensættelsesfond med henblik på at dække Unionens finansielle forpligtelser, kan der trækkes på de af medlemsstaterne givne garantier med henblik på at genopfylde hensættelserne til dækning af disse finansielle forpligtelser. |
| --- | --- |

(18)

I tilfælde af at betalingen af Unionens finansielle forpligtelser i forbindelse med obligationer udstedt med henblik på den ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand midlertidigt dækkes med midler fra den fælles hensættelsesfond med henblik på at dække Unionens finansielle forpligtelser, kan der trækkes på de af medlemsstaterne givne garantier med henblik på at genopfylde hensættelserne til dækning af disse finansielle forpligtelser.

| (19) | I betragtning af den ekstraordinære karakter af den makrofinansielle bistand, der understøttes af garantierne, bør hensættelserne til dækning af de finansielle forpligtelser, der opstår som følge af den makrofinansielle bistand i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand og til eventuelle udbetalinger efter den 15. juli 2022 af lån, der er garanteret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 466/2014/EU (10), forvaltes særskilt fra andre finansielle forpligtelser inden for rammerne af garantien for foranstaltninger udadtil og garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland. De er derfor hensigtsmæssigt, at hensættelserne i den fælles hensættelsesfond udelukkende anvendes til finansielle forpligtelser relateret til den ekstraordinære makrofinansielle bistand, der er omfattet af den dækkede makrofinansielle bistand, i stedet for at den generelle regel i artikel 31, stk. 6, i forordning (EU) 2021/947 finder anvendelse. Det er endvidere hensigtsmæssigt at anvende de hensættelser, der er afsat i den fælles hensættelsesfond med henblik på lån, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og som er udbetalt efter den 15. juli 2022, udelukkende til de finansielle forpligtelser i forbindelse med disse lån og at anvende finansforordningens regler på hensættelserne i stedet for den generelle regel i artikel 31, stk. 8, i forordning (EU) 2021/947. Uanset finansforordningens artikel 213 bør dette suppleres ved at undlade at anvende den effektive tilførselssats på hensættelser, der er afsat med henblik på denne ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(19)

I betragtning af den ekstraordinære karakter af den makrofinansielle bistand, der understøttes af garantierne, bør hensættelserne til dækning af de finansielle forpligtelser, der opstår som følge af den makrofinansielle bistand i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand og til eventuelle udbetalinger efter den 15. juli 2022 af lån, der er garanteret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 466/2014/EU (10), forvaltes særskilt fra andre finansielle forpligtelser inden for rammerne af garantien for foranstaltninger udadtil og garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland. De er derfor hensigtsmæssigt, at hensættelserne i den fælles hensættelsesfond udelukkende anvendes til finansielle forpligtelser relateret til den ekstraordinære makrofinansielle bistand, der er omfattet af den dækkede makrofinansielle bistand, i stedet for at den generelle regel i artikel 31, stk. 6, i forordning (EU) 2021/947 finder anvendelse. Det er endvidere hensigtsmæssigt at anvende de hensættelser, der er afsat i den fælles hensættelsesfond med henblik på lån, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og som er udbetalt efter den 15. juli 2022, udelukkende til de finansielle forpligtelser i forbindelse med disse lån og at anvende finansforordningens regler på hensættelserne i stedet for den generelle regel i artikel 31, stk. 8, i forordning (EU) 2021/947. Uanset finansforordningens artikel 213 bør dette suppleres ved at undlade at anvende den effektive tilførselssats på hensættelser, der er afsat med henblik på denne ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til nærværende afgørelse.

| (20) | Den relative andel af hver af medlemsstaternes bidrag (fordelingsnøglen) til det samlede garantibeløb bør svare til medlemsstaternes relative andel i Unionens samlede bruttonationalindkomst. Træk på garantierne bør ske pro rata ved anvendelse af denne fordelingsnøgle. |
| --- | --- |

(20)

Den relative andel af hver af medlemsstaternes bidrag (fordelingsnøglen) til det samlede garantibeløb bør svare til medlemsstaternes relative andel i Unionens samlede bruttonationalindkomst. Træk på garantierne bør ske pro rata ved anvendelse af denne fordelingsnøgle.

| (21) | Det er vigtigt, at medlemsstaterne afslutter deres nationale procedurer, eftersom det må tillægges den allerhøjeste prioritet, at garantierne træder i kraft. I betragtning af situationens hastende karakter bør den tid, der er nødvendig for at afslutte disse procedurer, ikke forsinke udbetalingen af den hårdt tiltrængte ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine i henhold til denne afgørelse. De makrofinansielle bistandslån i henhold til denne afgørelse vil blive ydet hurtigt efter, at denne afgørelse er trådt i kraft, aftalememorandummet er vedtaget, og låneaftalen er undertegnet. |
| --- | --- |

(21)

Det er vigtigt, at medlemsstaterne afslutter deres nationale procedurer, eftersom det må tillægges den allerhøjeste prioritet, at garantierne træder i kraft. I betragtning af situationens hastende karakter bør den tid, der er nødvendig for at afslutte disse procedurer, ikke forsinke udbetalingen af den hårdt tiltrængte ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine i henhold til denne afgørelse. De makrofinansielle bistandslån i henhold til denne afgørelse vil blive ydet hurtigt efter, at denne afgørelse er trådt i kraft, aftalememorandummet er vedtaget, og låneaftalen er undertegnet.

| (22) | I betragtning af den vanskelige situation, som Ruslands angrebskrig har medført, og for at støtte Ukraines langsigtede stabiliseringskurs, er det hensigtsmæssigt at fravige finansforordningens artikel 220, stk. 5, litra e), og give Unionen tilladelse til at dække renteomkostningerne i forbindelse med lån i henhold til nærværende afgørelse og fritage for de administrationsomkostninger, som Ukraine ellers skulle have båret. Rentegodtgørelsen bør ydes som et instrument, der anses for hensigtsmæssigt til at sikre støttens effektivitet i den betydning, der er anvendt i finansforordningens artikel 220, stk. 1, og bør afholdes over Unionens budget i det mindste i perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027. I perioden fra 2021 til 2027 bør rentegodtgørelsen afholdes over den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra a), første led, i forordning (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(22)

I betragtning af den vanskelige situation, som Ruslands angrebskrig har medført, og for at støtte Ukraines langsigtede stabiliseringskurs, er det hensigtsmæssigt at fravige finansforordningens artikel 220, stk. 5, litra e), og give Unionen tilladelse til at dække renteomkostningerne i forbindelse med lån i henhold til nærværende afgørelse og fritage for de administrationsomkostninger, som Ukraine ellers skulle have båret. Rentegodtgørelsen bør ydes som et instrument, der anses for hensigtsmæssigt til at sikre støttens effektivitet i den betydning, der er anvendt i finansforordningens artikel 220, stk. 1, og bør afholdes over Unionens budget i det mindste i perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027. I perioden fra 2021 til 2027 bør rentegodtgørelsen afholdes over den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra a), første led, i forordning (EU) 2021/947.

| (23) | Det bør være muligt for Ukraine hvert år inden udgangen af marts at kunne anmode om rentegodtgørelse og fritagelse for administrationsomkostninger. For at skabe fleksibilitet i tilbagebetalingen af hovedstolen bør det uanset finansforordningens artikel 220, stk. 2, også være muligt at forlænge de lån, der optages på Unionens vegne. |
| --- | --- |

(23)

Det bør være muligt for Ukraine hvert år inden udgangen af marts at kunne anmode om rentegodtgørelse og fritagelse for administrationsomkostninger. For at skabe fleksibilitet i tilbagebetalingen af hovedstolen bør det uanset finansforordningens artikel 220, stk. 2, også være muligt at forlænge de lån, der optages på Unionens vegne.

| (24) | I lyset af Ukraines presserende finansieringsbehov godkendte Kommissionen i juli 2022 omlægning og udbetaling af yderligere 1,59 mia. EUR i lån fra Den Europæiske Investeringsbank til Ukraine, som er garanteret under det eksterne lånemandat for 2014-2020 (ELM). Da der imidlertid er tale om lån til den ukrainske stat og statsejede virksomheder, indebærer disse lån samme risikoniveau for Unionens budget som de makrofinansielle bistandslån. Unionens budget bør derfor anlægge samme forsigtighedstilgang i forbindelse med disse eksponeringer som til de makrofinansielle bistandslån under den dækkede makrofinansielle bistand. I denne afgørelse anvendes derfor en tilførselssats på 70 % for de omlagte ELM-lån på 1,59 mia. EUR såvel som for eventuelle yderligere udbetalinger af ELM-lån til Ukraine. Denne tilførselssats bør anvendes i stedet for den tilførselssats, der er fastsat i artikel 31, stk. 8, tredje punktum, i forordning (EU) 2021/947. Hensættelsen på 70 % til ELM-lånene på 1,59 mia. EUR vil blive finansieret over Unionens budget. |
| --- | --- |

(24)

I lyset af Ukraines presserende finansieringsbehov godkendte Kommissionen i juli 2022 omlægning og udbetaling af yderligere 1,59 mia. EUR i lån fra Den Europæiske Investeringsbank til Ukraine, som er garanteret under det eksterne lånemandat for 2014-2020 (ELM). Da der imidlertid er tale om lån til den ukrainske stat og statsejede virksomheder, indebærer disse lån samme risikoniveau for Unionens budget som de makrofinansielle bistandslån. Unionens budget bør derfor anlægge samme forsigtighedstilgang i forbindelse med disse eksponeringer som til de makrofinansielle bistandslån under den dækkede makrofinansielle bistand. I denne afgørelse anvendes derfor en tilførselssats på 70 % for de omlagte ELM-lån på 1,59 mia. EUR såvel som for eventuelle yderligere udbetalinger af ELM-lån til Ukraine. Denne tilførselssats bør anvendes i stedet for den tilførselssats, der er fastsat i artikel 31, stk. 8, tredje punktum, i forordning (EU) 2021/947. Hensættelsen på 70 % til ELM-lånene på 1,59 mia. EUR vil blive finansieret over Unionens budget.

| (25) | Der bør med jævne mellemrum, dvs. hver sjette måned, foretages en revision af hensættelserne til de respektive makrofinansielle bistandslån og ELM-lån, som påbegyndes den 30. juni 2023 eller tidligere, hvis det er relevant. Ved denne gennemgang bør det navnlig vurderes, om situationen i Ukraine har udviklet sig på en måde, der berettiger en forhøjelse eller en nedsættelse af tilførselssatsen. Kommissionen kan genoverveje tilførselssatsen på ad hoc-basis, navnlig hvis en betydningsfuld relevant begivenhed gør dette berettiget. For at sikre, at tilførselssatsen til stadighed er tilstrækkelig i forhold til de finansielle risici, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår forhøjelse eller nedsættelse af tilførselssatsen, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (11). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(25)

Der bør med jævne mellemrum, dvs. hver sjette måned, foretages en revision af hensættelserne til de respektive makrofinansielle bistandslån og ELM-lån, som påbegyndes den 30. juni 2023 eller tidligere, hvis det er relevant. Ved denne gennemgang bør det navnlig vurderes, om situationen i Ukraine har udviklet sig på en måde, der berettiger en forhøjelse eller en nedsættelse af tilførselssatsen. Kommissionen kan genoverveje tilførselssatsen på ad hoc-basis, navnlig hvis en betydningsfuld relevant begivenhed gør dette berettiget. For at sikre, at tilførselssatsen til stadighed er tilstrækkelig i forhold til de finansielle risici, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår forhøjelse eller nedsættelse af tilførselssatsen, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (11). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (26) | Målet for denne afgørelse, nemlig at yde Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine for især at understøtte landets økonomiske modstandsdygtighed og stabilitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(26)

Målet for denne afgørelse, nemlig at yde Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine for især at understøtte landets økonomiske modstandsdygtighed og stabilitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (27) | I betragtning af sagens hastende karakter på grund af de ekstraordinære omstændigheder som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig anses det for hensigtsmæssigt at anvende den fravigelse af perioden på otte uger, der er angivet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. |
| --- | --- |

(27)

I betragtning af sagens hastende karakter på grund af de ekstraordinære omstændigheder som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede angrebskrig anses det for hensigtsmæssigt at anvende den fravigelse af perioden på otte uger, der er angivet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

| (28) | I lyset af den presserende situation i Ukraine bør denne afgørelse træde i kraft hurtigst muligt dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(28)

I lyset af den presserende situation i Ukraine bør denne afgørelse træde i kraft hurtigst muligt dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

KAPITEL I

UNIONENS EKSTRAORDINÆRE MAKROFINANSIELLE BISTAND

Artikel 1

Tilrådighedsstillelse af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand

1.   Unionen stiller ekstraordinær makrofinansiel bistand på højst 5 000 000 000 EUR til rådighed for Ukraine (»Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand«) for at støtte Ukraines makrofinansielle stabilitet. Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine ydes i form af lån. Den skal bidrage til at dække Ukraines finansieringsgab som påvist i samarbejde med internationale finansielle institutioner.

2.   Med henblik på finansiering af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand tillægges Kommissionen beføjelse til på Unionens vegne at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner og genudlåne dem til Ukraine. De lån, der er omhandlet i denne artikels stk. 1 og i afgørelse (EU) 2022/1201, har tilsammen en gennemsnitlig løbetid på højst 25 år.

3.   Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand stilles til rådighed fra dagen efter ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, og i den periode, der er fastsat heri, også selv om de garantier, der er fastsat bestemmelser om i kapitel II, afdeling 1, i denne afgørelse, endnu ikke er blevet stillet.

4.   Sker der i løbet af den periode, hvor Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand udbetales, et voldsomt fald i Ukraines finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, nedsætter Kommissionen størrelsen af bistanden eller suspenderer eller annullerer den.

Artikel 2

Forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand

1.   Det er en forudsætning for Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, at Ukraine respekterer effektive demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem, og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne.

2.   Kommissionen fører tilsyn med, at forudsætningen i stk. 1 opfyldes i hele den periode, hvor Unionen yder ekstraordinær makrofinansiel bistand, især før der foretages udbetalinger, idet der tages hensyn til omstændighederne i Ukraine og konsekvenserne af den militære undtagelsestilstand, der er indført.

3.   Denne artikels stk. 1 og 2 finder anvendelse i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU (12).

Artikel 3

Aftalememorandum

1.   Kommissionen aftaler med Ukraine, hvilke politiske betingelser Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand skal være knyttet til. De politiske betingelser vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 15, stk. 2. Disse politiske betingelser fastsættes i et aftalememorandum.

2.   De rapporteringskrav, der blev vedtaget i henhold til afgørelse (EU) 2022/1201, tages med i aftalememorandummet og skal navnlig sikre effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med anvendelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand.

3.   De detaljerede finansielle betingelser for Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand fastlægges i en låneaftale, der skal indgås mellem Kommissionen og Ukraine.

4.   Kommissionen kontrollerer regelmæssigt gennemførelsen af de rapporteringskrav og fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af de politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af denne kontrol.

Artikel 4

Frigivelse af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand

1.   Med forbehold af kravene i stk. 3 stiller Kommissionen Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand til rådighed i rater, som hver består af et lån. Kommissionen fastsætter tidsrammen for udbetaling af hver rate. En rate kan udbetales i en eller flere trancher.

2.   Kommissionen forvalter frigivelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand på en måde, der er i overensstemmelse med aftalememorandummet.

3.   Kommissionen træffer afgørelse om frigivelse af raterne ud fra en vurdering af følgende krav:

| a) | overholdelse af forudsætningen i artikel 2, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

overholdelse af forudsætningen i artikel 2, stk. 1

| b) | tilfredsstillende gennemførelse af de rapporteringskrav, der er fastsat i aftalememorandummet |
| --- | --- |

b)

tilfredsstillende gennemførelse af de rapporteringskrav, der er fastsat i aftalememorandummet

| c) | for den anden og de efterfølgende trancher, tilfredsstillende fremskridt hen imod opfyldelsen af de politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet. |
| --- | --- |

c)

for den anden og de efterfølgende trancher, tilfredsstillende fremskridt hen imod opfyldelsen af de politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet.

Før det maksimale beløb for Unionens makrofinansielle bistand udbetales, kontrollerer Kommissionen, at alle de politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet, er opfyldt.

4.   Såfremt de krav, der er fastsat i stk. 3, ikke opfyldes, suspenderer eller ophæver Kommissionen midlertidigt udbetalingen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde underretter den Europa-Parlamentet og Rådet om årsagerne til suspenderingen eller ophævelsen.

5.   Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand udbetales i princippet til Ukraines centralbank. Under iagttagelse af de bestemmelser, der fastlægges i aftalememorandummet, herunder en bekræftelse af de resterende budgetfinansieringsbehov, kan Unionens midler udbetales til Ukraines finansministerium som den endelige modtager.

Artikel 5

Lånoptagelses- og långivningstransaktioner

1.   Lånoptagnings- og långivningstransaktionerne gennemføres i overensstemmelse med finansforordningens artikel 220.

2.   Hvor det er nødvendigt, kan Kommissionen uanset finansforordningens artikel 220, stk. 2, refinansiere de tilknyttede lån, der er optaget på vegne af Unionen.

Artikel 6

Rentegodtgørelse

1.   Uanset finansforordningens artikel 220, stk. 5, litra e), kan Unionen for så vidt angår de lån, der ydes i henhold til denne afgørelse, afholde rentebetalingerne ved hjælp af en rentegodtgørelse samt administrationsomkostningerne i forbindelse med lånoptagelsen og långivningen, bortset fra omkostninger i forbindelse med førtidig tilbagebetaling af lånet.

2.   Ukraine kan anmode Unionen om rentegodtgørelse og dækning af administrationsomkostningerne inden udgangen af marts hvert år.

3.   Den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra a), første led, i forordning (EU) 2021/947, anvendes til at dække omkostningerne ved rentebetalinger i forbindelse med Unionens makrofinansielle bistand i perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027 i form af en rentegodtgørelse.

Artikel 7

Underretning af Europa-Parlamentet og Rådet

Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, herunder udbetalinger heraf, og udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, og forelægger rettidigt disse institutioner den relevante dokumentation.

Artikel 8

Vurdering af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistands gennemførelse

Under gennemførelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand vurderer Kommissionen ved hjælp af en operationel vurdering på ny forsvarligheden af Ukraines finansielle ordninger, de administrative procedurer og de interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for bistanden. Denne operationelle vurdering kan foretages sammen med den operationelle vurdering, der er fastsat i afgørelse (EU) 2022/1201.

KAPITEL II

STYRKELSE AF DEN FÆLLES HENSÆTTELSESFOND

Afdeling 1

Garantier fra medlemsstaterne i forbindelse med Unionens makrofinansielle bistand i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201

Artikel 9

Bidrag i form af garantier fra medlemsstaterne

1.   Medlemsstaterne kan supplere hensættelserne i den fælles hensættelsesfond til den makrofinansielle bistand ved at stille garantier på et samlet beløb op til 3 660 000 000 EUR til dækning af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til artikel 1 i denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 (»den dækkede makrofinansielle bistand«).

2.   Hvis der ydes bidrag fra medlemsstaterne, sker dette i form af uigenkaldelige og ubetingede anfordringsgarantier i kraft af en garantiaftale, der indgås med Kommissionen i henhold til artikel 10.

3.   Den relative andel af det bidrag, der ydes af den pågældende medlemsstat (fordelingsnøgle), til det i stk. 1 omhandlede beløb, svarer til den pågældende medlemsstats relative andel af Unionens samlede bruttonationalindkomst, jf. budgetpost »Almindelig oversigt over indtægter« i Unionens årlige budget for regnskabsåret 2022, kolonne 1 i tabel 4 i del A (»Finansiering af Unionens årlige budget, Indledning«), som blev endeligt vedtaget den 24. november 2021 (13).

4.   Garantierne træder i kraft for hver medlemsstat på datoen for ikrafttrædelsen af den garantiaftale, der er omhandlet i artikel 10, mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat.

Artikel 10

Garantiaftaler

Kommissionen indgår en garantiaftale med hver medlemsstat, der stiller en garanti som omhandlet i artikel 9. I nævnte aftale fastsættes reglerne for garantien, som skal være de samme for samtlige medlemsstater, og aftalen skal navnlig indeholde bestemmelser, der:

| a) | pålægger medlemsstaterne at efterkomme træk på garantien, som Kommissionen har foretaget i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand, når de samlede oprindelige, eller efterfølgende genopfyldte, tilførsler, der er hensat i den fælles hensættelsesfond, er blevet trukket eller skal trækkes fuldt ud som følge af finansielle forpligtelser opstået i relation til dækket makrofinansiel bistand |
| --- | --- |

a)

pålægger medlemsstaterne at efterkomme træk på garantien, som Kommissionen har foretaget i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand, når de samlede oprindelige, eller efterfølgende genopfyldte, tilførsler, der er hensat i den fælles hensættelsesfond, er blevet trukket eller skal trækkes fuldt ud som følge af finansielle forpligtelser opstået i relation til dækket makrofinansiel bistand

| b) | sikrer, at garantibeløbene trækkes pro rata, ved anvendelse af den fordelingsnøgle, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

sikrer, at garantibeløbene trækkes pro rata, ved anvendelse af den fordelingsnøgle, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3

| c) | fastsætter, at træk på garantien skal sikre Unionens evne til at tilbagebetale de midler, der i henhold til artikel 1, stk. 2, er lånt på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner, i tilfælde af Ukraines manglende betaling, herunder i tilfælde, hvor en betalingsplan ændres af en hvilken som helst grund såvel som forventede manglende betalinger |
| --- | --- |

c)

fastsætter, at træk på garantien skal sikre Unionens evne til at tilbagebetale de midler, der i henhold til artikel 1, stk. 2, er lånt på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner, i tilfælde af Ukraines manglende betaling, herunder i tilfælde, hvor en betalingsplan ændres af en hvilken som helst grund såvel som forventede manglende betalinger

| d) | sikrer, at træk på garantien kan anvendes til at genopfylde den fælles hensættelsesfond til hensættelser, hvor den er blevet trukket i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand |
| --- | --- |

d)

sikrer, at træk på garantien kan anvendes til at genopfylde den fælles hensættelsesfond til hensættelser, hvor den er blevet trukket i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand

| e) | sikrer, at en medlemsstat, der ikke har efterkommet et træk på garantien, stadig er forpligtet til at efterkomme et sådant træk |
| --- | --- |

e)

sikrer, at en medlemsstat, der ikke har efterkommet et træk på garantien, stadig er forpligtet til at efterkomme et sådant træk

| f) | vedrører betalingsbetingelserne. |
| --- | --- |

f)

vedrører betalingsbetingelserne.

Afdeling 2

Hensættelser til dækket makrofinansiel bistand og til visse finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine

Artikel 11

Hensættelser til dækket makrofinansiel bistand

1.   Der anvendes en tilførselssats med henblik på den dækkede makrofinansielle bistand på 70 % i stedet for den sats, der er fastsat i den generelle regel i artikel 31, stk. 5, tredje afsnit, i forordning (EU) 2021/947. Størrelsen af de tilførsler, der indbetales til den fælles hensættelsesfond, skal dog holdes på, og hvis de er blevet trukket genopfyldes, uden at det berører denne afgørelses artikel 10, litra a), til 9 % af de udestående forpligtelser som følge af dækket makrofinansiel bistand, indtil de garantier, der er omhandlet i artikel 9, er trukket fuldt ud.

2.   De garantibeløb, der trækkes i henhold til artikel 9, udgør eksterne formålsbestemte indtægter til betaling af de finansielle forpligtelser, der følger af den dækkede makrofinansielle bistand, og betalinger til den fælles hensættelsesfond i overensstemmelse med artikel 21, stk. 2, litra a), nr. ii), i finansforordningen.

3.   Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 1, første afsnit, andet punktum, skal det garantibeløb, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, indgå i beløbet for den godkendte finansielle forpligtelse. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, andet afsnit, tages de tilførselsbeløb, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2, i betragtning ved beregningen af de hensættelser, der følger af tilførselssatsen for hensættelser til den dækkede makrofinansiel bistand.

4.   Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, litra c), må beløb, der er inddrevet fra Ukraine i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand, ikke bidrage til hensættelser med henblik på at nå op på de garantibeløb, der er trukket, og som medlemsstaterne har efterkommet i henhold til denne afgørelses artikel 10, litra a). Disse beløb betales tilbage til de pågældende medlemsstater.

Artikel 12

Styrkelse af hensættelser til visse finansielle forpligtelser i Ukraine, der er dækket af garanti i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU

1.   Uanset artikel 31, stk. 8, tredje punktum, i forordning (EU) 2021/947 finder tilførselssatsen på 70 % anvendelse på lånebeløb, der er udbetalt efter den 15. juli 2022 inden for rammerne af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) finansieringstransaktioner i Ukraine, som er undertegnet af EIB før den 31. december 2021 og garanteret af Unionen i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU (de »dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine«), og finansforordningens artikel 211, 212 og 213 finder anvendelse, jf. dog artikel 13 og 14 i nærværende afgørelse.

2.   Med henblik på finansforordningens artikel 211, stk. 1, andet afsnit, skal hensættelserne senest den 31. december 2027 nå op på det niveau, der svarer til den tilførselssats, der finder anvendelse på det samlede beløb af udestående forpligtelser fra dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine.

Artikel 13

Vurdering af, om tilførselssatsen er tilstrækkelig, og revisionsprocedure

1.   Hver sjette måned begyndende den 30. juni 2023 og når som helst Kommissionen konkluderer, at andre grunde eller begivenheder tyder på, at der er behov for det, vurderer Kommissionen, om der er sket en ny udvikling, der på varig og afgørende vis kan påvirke tilstrækkeligheden af tilførselssatsen, herunder satsen for indbetalte hensættelser som omhandlet i artikel 11 og 12. Kommissionen skal navnlig fastslå, at der er tale om en vedvarende væsentlig ændring i de eksponeringers kreditrisikoprofil, ved at benytte data, der dækker en periode på mindst to år.

2.   Kommissionen tillægges beføjelser til ved hjælp af en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 16 at ændre artikel 11 og 12 med henblik på at justere tilførselssatsen, navnlig for at afspejle den udvikling, der er henvist til i stk. 1.

Artikel 14

Hensættelser i den fælles hensættelsesfond

1.   Uanset den generelle regel, som er fastsat i artikel 31, stk. 6, i forordning (EU) 2021/947, opfyldes finansielle forpligtelser i forbindelse med den dækkede makrofinansielle bistand særskilt fra andre finansielle forpligtelser under garantien for foranstaltninger udadtil, og de hensættelser, der er tilført den fælles hensættelsesfond med henblik på den dækkede makrofinansielle bistand, anvendes udelukkende til finansielle forpligtelser i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand.

Uanset den generelle regel, som er fastsat i artikel 31, stk. 8, i forordning (EU) 2021/947, opfyldes finansielle forpligtelser som følge af de dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine særskilt fra andre finansielle forpligtelser under garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland, og de hensættelser, der er tilført den fælles hensættelsesfond med henblik på de dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine, anvendes udelukkende til finansielle forpligtelser i henhold til den dækkede makrofinansielle bistand.

2.   Uanset finansforordningens artikel 213 finder den effektive tilførselssats ikke anvendelse på de hensættelser i den fælles hensættelsesfond, der er tilført med henblik på den dækkede makrofinansielle bistand og de dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine.

3.   Uanset finansforordningens artikel 213, stk. 4, litra a), udgør eventuelle overskud af hensættelser som omhandlet i denne afgørelses artikel 12, stk. 2, eksterne formålsbestemte indtægter som omhandlet i finansforordningens artikel 21, stk. 5, der tilfalder det eksterne bistandsprogram, i henhold til hvilket Ukraine er støtteberettiget.

KAPITEL III

FÆLLES BESTEMMELSER

Artikel 15

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 16

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 13, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den 23. september 2022.

3.   Den i artikel 13, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 13, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 17

Årlig rapport

1.   Senest den 30. juni hvert år forelægger Kommissionen som led i sin årlige rapport Europa-Parlamentet og Rådet en vurdering og evaluering af gennemførelsen af denne afgørelses kapitel I i det foregående år. I nævnte rapport:

| a) | gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand |
| --- | --- |

a)

gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand

| b) | vurderes Ukraines økonomiske situation og udsigter samt gennemførelsen af de i artikel 3, stk. 1 og 2, omhandlede krav og betingelser |
| --- | --- |

b)

vurderes Ukraines økonomiske situation og udsigter samt gennemførelsen af de i artikel 3, stk. 1 og 2, omhandlede krav og betingelser

| c) | redegøres der for forbindelsen mellem de krav og betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet, Ukraines aktuelle makrofinansielle situation og Kommissionens afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand. |
| --- | --- |

c)

redegøres der for forbindelsen mellem de krav og betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet, Ukraines aktuelle makrofinansielle situation og Kommissionens afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand.

2.   Senest to år efter udløbet af rådighedsperioden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en efterfølgende evalueringsrapport, hvori der foretages en vurdering af resultaterne og effektiviteten af gennemførelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, og af, i hvilket omfang den har bidraget til bistandens mål.

KAPITEL IV

ÆNDRINGER AF AFGØRELSE (EU) 2022/1201 OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

Artikel 18

Ændringer til afgørelse (EU) 2022/1201

I afgørelse (EU) 2022/1201 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 2, andet punktum, affattes således:

  »De lån, der er omhandlet i stk. 1 og i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1628 (*1), har tilsammen en gennemsnitlig løbetid på højst 25 år.

  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1628 af 20. september 2022 om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 (EUT L 245 af 21.9.2022, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 2, andet punktum, affattes således:

»De lån, der er omhandlet i stk. 1 og i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1628 (*1), har tilsammen en gennemsnitlig løbetid på højst 25 år.

*1

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1628 af 20. september 2022 om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 (EUT L 245 af 21.9.2022, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Artikel 7 udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 7 udgår.

Artikel 19

Afsluttende bestemmelse

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. september 2022.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 15.9.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 20.9.2022.

1

(2)  Associeringsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side (EUT L 161 af 29.5.2014, s. 3).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/313 af 24. februar 2022 om makrofinansiel bistand til Ukraine (EUT L 55 af 28.2.2022, s. 4).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1201 af 12. juli 2022 om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine (EUT L 186 af 13.7.2022, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1).

7

(8)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

8

(9)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen (EUT L 135 af 8.5.2014, s. 1).

10

(11)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

11

(12)  Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30).

12

(13)  
  EUT L 45 af 24.2.2022, s. 1.

13

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1629

af 21. september 2022

om fastsættelse af foranstaltninger med henblik på inddæmning af Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inden for visse afgrænsede områder

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 28, stk. 1, litra d) og e), og artikel 28, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I del B i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (2) er der fastsat en liste over EU-karantæneskadegørere, som vides at forekomme på Unionens område. |
| --- | --- |

(1)

I del B i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (2) er der fastsat en liste over EU-karantæneskadegørere, som vides at forekomme på Unionens område.

| (2) | Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. (»skadegøreren«) er opført på denne liste, da den vides at forekomme i visse dele af Unionens område med en betydelig indvirkning på Platanus L.-planter (»de specificerede planter«) og på træ af Platanus L. (»det specificerede træ«), som er de vigtigste værter for denne skadegører. |
| --- | --- |

(2)

Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. (»skadegøreren«) er opført på denne liste, da den vides at forekomme i visse dele af Unionens område med en betydelig indvirkning på Platanus L.-planter (»de specificerede planter«) og på træ af Platanus L. (»det specificerede træ«), som er de vigtigste værter for denne skadegører.

| (3) | De undersøgelser, der er gennemført i henhold til artikel 19 i forordning (EU) 2016/2031, viser, at det ikke længere er muligt at udrydde skadegøreren i visse afgrænsede områder. |
| --- | --- |

(3)

De undersøgelser, der er gennemført i henhold til artikel 19 i forordning (EU) 2016/2031, viser, at det ikke længere er muligt at udrydde skadegøreren i visse afgrænsede områder.

| (4) | Der bør derfor fastsættes foranstaltninger til inddæmning af skadegøreren i disse afgrænsede områder, der består af inficerede zoner og stødpudezoner. Disse foranstaltninger bør være i overensstemmelse med den tilgængelige tekniske og videnskabelige dokumentation for de specificerede planter og det specificerede træ. |
| --- | --- |

(4)

Der bør derfor fastsættes foranstaltninger til inddæmning af skadegøreren i disse afgrænsede områder, der består af inficerede zoner og stødpudezoner. Disse foranstaltninger bør være i overensstemmelse med den tilgængelige tekniske og videnskabelige dokumentation for de specificerede planter og det specificerede træ.

| (5) | De kompetente myndigheder bør øge offentlighedens bevidsthed for at sikre, at offentligheden og professionelle operatører, der er berørt af inddæmningsforanstaltningerne i de afgrænsede områder, er bekendt med de anvendte foranstaltninger og afgrænsningen af de afgrænsede områder med henblik herpå. |
| --- | --- |

(5)

De kompetente myndigheder bør øge offentlighedens bevidsthed for at sikre, at offentligheden og professionelle operatører, der er berørt af inddæmningsforanstaltningerne i de afgrænsede områder, er bekendt med de anvendte foranstaltninger og afgrænsningen af de afgrænsede områder med henblik herpå.

| (6) | Hvis skadegøreren ikke desto mindre konstateres i en stødpudezone omkring en inficeret zone, der er omfattet af foranstaltninger til inddæmning af skadegøreren, bør dette nye fund resultere i, at den kompetente myndighed opretter et nyt afgrænset område, hvor der tilstræbes udryddelse. |
| --- | --- |

(6)

Hvis skadegøreren ikke desto mindre konstateres i en stødpudezone omkring en inficeret zone, der er omfattet af foranstaltninger til inddæmning af skadegøreren, bør dette nye fund resultere i, at den kompetente myndighed opretter et nyt afgrænset område, hvor der tilstræbes udryddelse.

| (7) | Der bør gennemføres årlige undersøgelser for forekomst af skadegøreren, jf. artikel 22 i forordning (EU) 2016/2031 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 (3), for at sikre tidlig påvisning af skadegøreren i områder i Unionen, hvor skadegøreren ikke vides at forekomme. Disse undersøgelser bør baseres på det skadegørerundersøgelseskort vedrørende skadegøreren, der er offentliggjort af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, da det tager hensyn til den seneste videnskabelige og tekniske udvikling. |
| --- | --- |

(7)

Der bør gennemføres årlige undersøgelser for forekomst af skadegøreren, jf. artikel 22 i forordning (EU) 2016/2031 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 (3), for at sikre tidlig påvisning af skadegøreren i områder i Unionen, hvor skadegøreren ikke vides at forekomme. Disse undersøgelser bør baseres på det skadegørerundersøgelseskort vedrørende skadegøreren, der er offentliggjort af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, da det tager hensyn til den seneste videnskabelige og tekniske udvikling.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes foranstaltninger med henblik på inddæmning af Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inden for de afgrænsede områder, hvor udryddelse heraf ikke er mulig.

Ceratocystis platani

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »skadegøreren«: Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. |
| --- | --- |

1)

»skadegøreren«: Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr.

Ceratocystis platani

| 2) | »de specificerede planter«: planter af slægten Platanus L., dog ikke frø |
| --- | --- |

2)

»de specificerede planter«: planter af slægten Platanus L., dog ikke frø

Platanus

| 3) | »det specificerede træ«: træ af slægten Platanus L. |
| --- | --- |

3)

»det specificerede træ«: træ af slægten Platanus L.

Platanus

| 4) | »det afgrænsede område til inddæmning«: et område opført i bilag I, hvor skadegøreren ikke kan udryddes |
| --- | --- |

4)

»det afgrænsede område til inddæmning«: et område opført i bilag I, hvor skadegøreren ikke kan udryddes

| 5) | »skadegørerundersøgelseskort«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets publikation »Pest survey card on Ceratocysis platani«
   (4). |
| --- | --- |

5)

»skadegørerundersøgelseskort«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets publikation »Pest survey card on Ceratocysis platani«
   (4).

Ceratocysis platani«

4

Artikel 3

Fastsættelse af afgrænsede områder til inddæmning

De kompetente myndigheder fastlægger de afgrænsede områder til inddæmning af skadegøreren, der består af en inficeret zone og en stødpudezone med en bredde på mindst 1 km omkring den inficerede zone.

Artikel 4

Foranstaltninger inden for de afgrænsede områder til inddæmning

1.   I de inficerede zoner skal de kompetente myndigheder sikre:

| a) | fjernelse af specificerede planter og specificeret træ, der er inficeret med skadegøreren, inden næste vækstsæson ved anvendelse af passende foranstaltninger for at forhindre spredning af skadegøreren fra stubbe, savsmuld, trædele og jordaffald på fældningsstedet og sikre, at de destrueres på passende behandlingsanlæg |
| --- | --- |

a)

fjernelse af specificerede planter og specificeret træ, der er inficeret med skadegøreren, inden næste vækstsæson ved anvendelse af passende foranstaltninger for at forhindre spredning af skadegøreren fra stubbe, savsmuld, trædele og jordaffald på fældningsstedet og sikre, at de destrueres på passende behandlingsanlæg

| b) | forbud mod flytning af specificeret træ som følge af fjernelse af specificerede planter, der er inficeret med skadegøreren, ud af den inficerede zone, undtagen i tilfælde, hvor:






  i) | der ikke findes noget passende behandlingsanlæg i den inficerede zone |
| --- | --- | --- |

b)

forbud mod flytning af specificeret træ som følge af fjernelse af specificerede planter, der er inficeret med skadegøreren, ud af den inficerede zone, undtagen i tilfælde, hvor:

i)

der ikke findes noget passende behandlingsanlæg i den inficerede zone

| ii) | behandlingen foretages i det nærmeste behandlingsanlæg uden for den inficerede zone, som er i stand til at udføre en sådan behandling, samt |
| --- | --- |

ii)

behandlingen foretages i det nærmeste behandlingsanlæg uden for den inficerede zone, som er i stand til at udføre en sådan behandling, samt

| iii) | transporten finder sted under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder og i lukkede køretøjer, som sikrer, at spild af de specificerede træ forhindres, og at skadegøreren ikke kan sprede sig |
| --- | --- |

iii)

transporten finder sted under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder og i lukkede køretøjer, som sikrer, at spild af de specificerede træ forhindres, og at skadegøreren ikke kan sprede sig

| c) | forbud mod plantning af specificerede planter i de respektive inficerede zoner, bortset fra specificerede planter, der vides at være resistente over for skadegøreren |
| --- | --- |

c)

forbud mod plantning af specificerede planter i de respektive inficerede zoner, bortset fra specificerede planter, der vides at være resistente over for skadegøreren

| d) | forbud mod fjernelse og transport af jord fra en inficeret zone til andre zoner, medmindre der tidligere er foretaget passende behandling for at sikre, at den er fri for skadegøreren |
| --- | --- |

d)

forbud mod fjernelse og transport af jord fra en inficeret zone til andre zoner, medmindre der tidligere er foretaget passende behandling for at sikre, at den er fri for skadegøreren

| e) | rengøring og desinfektion af beskæringsredskaber og maskiner før og efter kontakt med de specificerede planter eller deres jord samt |
| --- | --- |

e)

rengøring og desinfektion af beskæringsredskaber og maskiner før og efter kontakt med de specificerede planter eller deres jord samt

| f) | behandling af beskæringssår med passende forebyggende behandling i tilfælde af beskæring af specificerede planter. |
| --- | --- |

f)

behandling af beskæringssår med passende forebyggende behandling i tilfælde af beskæring af specificerede planter.

2.   I stødpudezonerne skal de kompetente myndigheder sikre:

| a) | forbud mod plantning af specificerede planter i stødpudezonerne, bortset fra specificerede planter, der vides at være resistente over for skadegøreren |
| --- | --- |

a)

forbud mod plantning af specificerede planter i stødpudezonerne, bortset fra specificerede planter, der vides at være resistente over for skadegøreren

| b) | rengøring og desinfektion af beskæringsredskaber og maskiner før og efter kontakt med de specificerede planter eller deres jord eller med specificeret træ samt |
| --- | --- |

b)

rengøring og desinfektion af beskæringsredskaber og maskiner før og efter kontakt med de specificerede planter eller deres jord eller med specificeret træ samt

| c) | behandling af beskæringssår med passende forebyggende behandling i tilfælde af beskæring af specificerede planter. |
| --- | --- |

c)

behandling af beskæringssår med passende forebyggende behandling i tilfælde af beskæring af specificerede planter.

3.   Hvis forekomsten af skadegøreren er blevet officielt bekræftet i stødpudezonen, finder artikel 17 og 18 i forordning (EU) 2016/2031 anvendelse.

4.   Inden for de afgrænsede områder til inddæmning øger de kompetente myndigheder offentlighedens kendskab til truslen fra skadegøreren og de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre, at den spredes yderligere uden for disse områder.

De kompetente myndigheder underretter offentligheden og de berørte professionelle operatører om afgrænsningen af det afgrænsede område til inddæmning.

Artikel 5

Undersøgelser

1.   De kompetente myndigheder gennemfører de i stk. 2 og 3 omhandlede undersøgelser under hensyntagen til de oplysninger, der er omhandlet i skadegørerundersøgelseskortet.

2.   De gennemfører årlige risikobaserede undersøgelser for forekomst af skadegøreren i de områder i Unionen, hvor skadegøreren ikke vides at forekomme, men kunne etablere sig.

3.   I stødpudezonerne i de afgrænsede områder til inddæmning gennemfører de årlige undersøgelser, jf. artikel 19, stk. 1, i forordning (EU) 2016/2031, for at påvise forekomst af skadegøreren.

Disse undersøgelser skal omfatte:

| a) | visuelle undersøgelser af de specificerede planter med henblik på påvisning af skadegøreren samt |
| --- | --- |

a)

visuelle undersøgelser af de specificerede planter med henblik på påvisning af skadegøreren samt

| b) | prøveudtagning og testning i tilfælde af mistanke om forekomst af skadegøreren. |
| --- | --- |

b)

prøveudtagning og testning i tilfælde af mistanke om forekomst af skadegøreren.

Disse undersøgelser skal være mere intensive end de undersøgelser, der er omhandlet i stk. 2, med et større antal visuelle undersøgelser og, hvis det er relevant, prøveudtagning og testning.

Artikel 6

Rapportering

Senest den 30. april hvert år forelægger medlemsstaterne Kommissionen og de øvrige medlemsstater resultaterne af de undersøgelser, der er gennemført i det foregående kalenderår i henhold til:

| a) | artikel 5, stk. 2, i nærværende forordning ved hjælp af en af skabelonerne i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 |
| --- | --- |

a)

artikel 5, stk. 2, i nærværende forordning ved hjælp af en af skabelonerne i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231

| b) | artikel 5, stk. 3, i nærværende forordning ved hjælp af en af skabelonerne i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

b)

artikel 5, stk. 3, i nærværende forordning ved hjælp af en af skabelonerne i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 af 28. november 2019 om ensartede betingelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 for så vidt angår beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 690/2008 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319 af 10.12.2019, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 af 27. august 2020 om formatet for og vejledningen vedrørende de årlige rapporter om undersøgelsesresultaterne og om formatet for de flerårige undersøgelsesprogrammer og de praktiske ordninger, der er omhandlet i henholdsvis artikel 22 og 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280 af 28.8.2020, s. 1).

3

(4)  Pest survey card on Ceratocystis platani. EFSA supporting publication 2021:EN-6822. doi:10.2903/sp.efsa.2021.EN-6822. Foreligger online: https://arcg.is/15CyXW.

4

Ceratocystis platani

---

BILAG I

Liste over afgrænsede områder til inddæmning, jf. artikel 2

Frankrig

| Det afgrænsede områdes (AO) nummer/navn | Zone i AO | Region | Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Canal du Midi og Canal de la Robine |

Det afgrænsede områdes (AO) nummer/navn

Zone i AO

Region

Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger

1.

Canal du Midi og Canal de la Robine

Inficeret område

Aude (11)

100 m på hver side af kanalen i følgende kommuner: Alzonne, Argeliers, Argens-Minervois, Azille, Blomac, Bram, Carcassonne, Castelnaudary, Caux-et-Sauzens, Ginestas, Homps, La Redorte, Lasbordes, Marseillette, Mirepeisset, Montréal, Moussan, Narbonne, Ouveillan, Paraza, Pexiora, Pezens, Puichéric, Roubia, Saint-Martin-Lalande, Saint-Nazaire-d'Aude, Sainte-Eulalie, Sallèle d'Aude, Trèbes, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villedubert, Villemoustaussou, Villepinte, Villesèquelande

Hérault (34)

100 m på hver side af kanalen i følgende kommuner: Agde, Béziers, Capestang, Cers, Colombiers, Cruzy, Nissan-lez-Ensérune, Olonzac, Poilhes, Portiragnes, Quarante, Vias, Villeneuve-les-Béziers

Stødpudezone

Aude (11)

1 km omkring den inficerede zone i følgende kommuner: Alzonne, Argeliers, Argens-Minervois, Arzens, Azille, Badens, Bages, Baraigne, Barbaira, Berriac, Blomac, Bouilhonnac, Bram, Canet, Capendu, Carcassonne, Castelnau d'Aude, Castelnaudary, Caux-et-Sauzens, Conques sur Orbiel, Cuxac d'Aude, Floure, Fonties d'Aude, Ginestas, Gruissan, Homps, La Redorte, Labastide-d-Anjou, Lasbordes, Lézignan Corbières, Marseillette, Mas-saintes-Puelles, Mirepeisset, Mireval Lauragais, Montferrand, Montréal, Moussan, Narbonne, Ouveillan, Paraza, Pennautier, Pexiora, Peyriac de Mer, Pezens, Port-la-Nouvelle, Puichéric, Raissac d'Aude, Roquecourbe Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat d'Aude, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saint-Marcel sur Aude, Saint-Martin-Lalande, Saint-Nazaire-d'Aude, Sallèle d'Aude, Sigean, Tourouzelle, Trèbes, Ventenac Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villedubert, Villemoustaussou, Villepinte, Villesèquelande

Hérault (34)

1 km omkring den inficerede zone i følgende kommuner: Agde, Béziers, Capestang, Cers, Colombiers, Cruzy, Marseillan, Montady, Montels, Montouliers, Nissan-lez-Ensérune, Olonzac, Poilhes, Portiragnes, Quarante, Sauvian, Sérignan, Vias, Villeneuve-les-Béziers

| 2. | Adour et affluents |
| --- | --- |

2.

Adour et affluents

Inficeret område

Hautes-Pyrénées (65)

Andrest, Ansost, Artagnan, Aureilhan, Aurensan, Auriébat, Barbachen, Bazet, Bazillac, Bordères-sur-l'Échez, Bours, Caixon, Camalès, Escondeaux, Estirac, Gayan, Gensac, Horgues, Lafitole, Lagarde, Laloubère, Larreule, Liac, Marsac, Maubourguet, Monfaucon, Nouilhan, Odos, Oursbelille, Pujo, Rabastens-de-Bigorre, Saint-Lézer, Sarniguet, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Séméac, Siarrouy, Sombrun, Soues, Talazac, Tarbes, Tostat, Ugnouas, Vic-en-Bigorre, Villenave-près-Marsac

Gers (32)

Haget

Stødpudezone

Hautes-Pyrénées (65)

Castelnau-Rivière-Basse, Caussade-Rivière, Hères, Labatut-Rivière, Villefranque

1 km omkring den inficerede zone i følgende kommuner: Barbazan-Debat, Boulin, Buzon, Castéra-Lou, Chis, Dours, Ibos, Juillan, Lacassagne, Lahitte-Toupières, Lascazères, Lescurry, Louey, Momères, Mingot, Orleix, Orois, Pintac, Saint-Martin, Salles-Adour, Sanous, Sarrouilles, Tarasteix

Gers (32)

Armentieux, Jû-Belloc, Ladevèze-Ville, Tieste-Uragnoux

1 km omkring den inficerede zone i følgende kommuner: Beccas, Betplan, Cazeaux-Villecomtal, Malabat, Marciac, Montégut-Arros, Saint-Justin, Sembouès, Villecomtal-Sur-Arros

Pyrénées-Atlantique (Région Nouvelle-Aquitaine)

1 km omkring den inficerede zone i følgende kommuner: Castéide-Doat, Labatut, Lamayou, Moncaup, Montaner, Monségur

| 3. | Vaucluse/Bouches-du-Rhône/Var |
| --- | --- |

3.

Vaucluse/Bouches-du-Rhône/Var

Inficeret område

Bouches du Rhône (13)

Aix-en-Provence, Allauch, Arles, Aubagne, Auriol, Barbentane, Berre-l'Etang, Cabannes, Cadolive, Carry-le-Rouet, Ceyreste, Châteaurenard, Cornillon-Confoux, Cuges-les-Pins, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fuveau, Gémenos, Gignac-la-Nerthe, Grans, Graveson, Gréasque, Istres, Jouques, La Bouilladisse, La Ciotat, La Destrousse, La Fare-les-Oliviers, La Penne-sur-Huveaune, Lamanon, Lambesc, Le Tholonet, Les Pennes-Mirabeau, Maillane, Mallemort, Marignane, Marseille, Martigues, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Meyrargues, Meyreuil, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Pélissanne, Peyrolles-en-Provence, Plan-de-Cuques, Plan-d'Orgon, Port-de-Bouc, Port-Saint-Louis-du-Rhône, Puyloubier, Rognonas, Roquevaire, Saint-Andiol, Saint-Chamas, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Saint-Victoret, Salon-de-Provence, Sénas, Simiane-Collongue, Tarascon, Trets, Velaux, Venelles, Ventabren, Verquiéres, Vitrolles

Var (83)

Cogolin, Draguignan, Hyères, La Garde, La Londe-les-Maures, La Seyne-sur-Mer, Le Beausset, Le Luc, Les Arcs, Pignans, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Tropez, Saint-Zacharie, Toulon

Vaucluse (84)

Althen-des-Paluds, Apt, Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bonnieux, Cadenet, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Carpentras, Caumont-sur-Durance, Cavaillon, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Entraigues-sur-la-Sorgue, Fontaine-se-Vaucluse, Gargas, Gignac, Gigondas, Gordes, Goult, Jonquerettes, Jonquières, La Tour-d'Aigues, Lagnes, Lapalud, Lauris, Le Pontet, Le Thor, L'Isle-sur-la-Sorgue, Loriol-du-Comtat, Lourmarin, Malaucène, Mazan, Mérindol, Modène, Mondragon, Monteux, Morières-lès-Avignon, Oppède, Orange, Pernes-les-Fontaines, Pertuis, Piolenc, Robion, Saignon, Saint-Didier, Saint-Saturnin-lès-Apt, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Travaillan, Vedène, Velleron, Venasque, Villelaure, Violes

Stødpudezone

Bouches du Rhône (13)

Alleins, Aureille, Aurons, Beaurecueil, Belcodène, Bouc-Bel-Air, Boulbon, Cabriès, Carnoux-en-Provence, Cassis, Charleval, Châteauneuf-le-Rouge, Châteauneuf-les-Martigues, Coudoux, Eguilles, Ensuès-la-Redonne, Fontvieille, Fos-sur-Mer, Gardanne, La Barben, La Roque-d'Anthéron, Lançon-Provence, Le Puy-Sainte-Réparade, Le Rove, Les Baux-de-Provence, Mimet, Miramas, Paradou, Peynier, Peypin, Rognac, Rognes, Roquefort-la-Bédoule, Rousset, Saint-Antonin-sur-Bayon, Saint-Cannat, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saint-Estève-Janson, Saint-Marc-Jaumegarde, Saint-Mitre-les-Remparts, Saint-Paul-lès-Durance, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Savournin, Sausset-les-Pins, Septèmes-les-Vallons, Vauvenargues, Vernègues

Var (83)

Ampus, Bandol, Besse-sur-Issole, Bormes-les-Mimosas, Bras, Brue-Auriac, Cabasse, Carnoules, Carqueiranne, Cavalaire-sur-Mer, Châteaudouble, Collobrières, Evenos, Figanières, Flassans-sur-Issole, Flayosc, Gassin, Gonfaron, Grimaud, La Cadiere-d'Azur, La Crau, La Croix-Valmer, La Farlède, La Mole, La Motte, La Valette-du-Var, Le Cannet-des-Maures, Le Castellet, Le Muy, Le Pradet, Le Revest-les-Eaux, Le Thoronet, Les Mayons, Lorgues, Nans-les-Pins, Ollières, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Plan-d'Aups-Sainte-Baume, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Ramatuelle, Rians, Riboux, Rougiers, Sainte-Maxime, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, Seillons-Source-d'Argens, Signes, Six-Fours-les-Plages, Taradeau, Tourves, Trans-en-Provence, Vidauban

Vaucluse (84)

Ansouis, Aubignan, Auribeau, Beaumettes, Beaumont-de-Pertuis, Beaumont-du-Ventoux, Bedoin, Blauvac, Bollène, Buoux, Cabrieres-d'Avignon, Cairanne, Caromb, Caseneuve, Castellet, Cheval-Blanc, Crestet, Crillon-le-Brave, Cucuron, Entrechaux, Grambois, Joucas, La Bastidonne, La Motte-d'Aigues, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Lacoste, Lafare, Lagarde-d'Apt, Lamotte-du-Rhône, Le Barroux, Le Beaucet, Lioux, Malemort-du-Comtat, Maubec, Ménerbes, Méthamis, Mirabeau, Mormoiron, Mornas, Murs, Puget, Puyvert, Rasteau, Roussillon, Rustrel, Sablet, Saint-Christol, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Pierre-de-Vassols, Sannes, Sault, Seguret, Sérignan-du-Comtat, Sivergues, Suzette, Taillades, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vaugines, Viens, Villars

Alpes-de-Haute-Provence (04)

Simiane-la-Rotonde

Ardèche (07)

Bourg-Saint-Andéol, Saint-Just-d'Ardèche, Saint-Marcel-d'Ardèche

Drôme (26)

Mollans-sur-Ouvèze, Pierrelatte, Rochegude, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Suze-la-Rousse

Gard (30)

Aramon, Beaucaire, Chusclan, Codolet, Fourques, Laudun-l'Ardoise, Les Angles, Montfaucon, Pont-Saint-Esprit, Roquemaure, Saint-Alexandre, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gilles, Sauveterre, Vallabrègues, Vénéjan, Villeneuve-lès-Avignon.

---

BILAG II

Skabeloner til indberetning af resultaterne af de årlige undersøgelser, der gennemføres i henhold til artikel 6, litra b)

Del A

1.   Skabelon til indberetning af resultaterne af årlige undersøgelser

Image 1

2.   Vejledning i udfyldelse af skabelonen

Hvis denne skabelon er udfyldt, skal skabelonen i del B i dette bilag ikke udfyldes.

| I kolonne 1: | Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret. |
| --- | --- |
| I kolonne 2: | Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse. |
| I kolonne 3: | Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen. |
| I kolonne 4: | Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO per skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder. |
| I kolonne 5: | Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret område (IZ) eller stødpudezone (SZ) ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i SZ, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til SZ, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker. |
| I kolonne 6: | Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsesstederne ved at vælge en af følgende rubrikker til beskrivelsen:






  1 | Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov. |

I kolonne 1:

Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret.

I kolonne 2:

Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse.

I kolonne 3:

Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen.

I kolonne 4:

Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO per skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder.

I kolonne 5:

Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret område (IZ) eller stødpudezone (SZ) ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i SZ, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til SZ, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker.

I kolonne 6:

Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsesstederne ved at vælge en af følgende rubrikker til beskrivelsen:

1

Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov.

| 2 | Friland (andet): 2.1. privat have, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
| --- | --- |

2

Friland (andet): 2.1. privat have, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.).

| 3 | Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthuse, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
| --- | --- |

3

Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthuse, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien).

I kolonne 7:

Angiv, hvilke risikoområder der er identificeret baseret på skadegørerens/skadegørernes biologi, forekomsten af værtsplanter, økoklimatiske forhold og risikosteder.

I kolonne 8:

Angiv de risikoområder, der er omfattet af undersøgelsen, fra dem, der er angivet i kolonne 7.

I kolonne 9:

Angiv planter, frugter, frø, jord, emballagemateriale, træ, maskiner, køretøjer, vand eller andet og beskriv den specifikke situation.

I kolonne 10:

Angiv listen over undersøgte plantearter/-slægter ved hjælp af en række per planteart/-slægt.

I kolonne 11:

Angiv de måneder i året, hvor undersøgelsen blev gennemført.

I kolonne 12:

Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante.

I kolonne 13 og 14:

Angiv resultaterne, hvis det er relevant, med de oplysninger, der er tilgængelige i de tilsvarende kolonner. »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel).

I kolonne 15:

Angiv anmeldelserne af udbrud for det år, undersøgelsen for resultater i SZ fandt sted. Det er ikke nødvendigt at angive anmeldelsesnummeret for udbruddet, hvis den kompetente myndighed har vurderet, at forekomsten er omhandlet af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 2, eller artikel 16 i forordning (EU) 2016/2031. I så fald angives årsagen til, at oplysningerne ikke er angivet i kolonne 16 (»Bemærkninger«).

Del B

1.   Skabelon til indberetning af resultaterne af statistisk baserede årlige undersøgelser

Image 2

2.   Vejledning i udfyldelse af skabelonen

Hvis denne skabelon er udfyldt, skal skabelonen i del A i dette bilag ikke udfyldes.

Forklar de underliggende antagelser for undersøgelsens udformning pr. skadegører. Sammenfat og begrund:

| — | målpopulationen, den epidemiologiske enhed og inspektionsenhederne |
| --- | --- |

—

målpopulationen, den epidemiologiske enhed og inspektionsenhederne

| — | påvisningsmetoden og metodefølsomheden |
| --- | --- |

—

påvisningsmetoden og metodefølsomheden

| — | risikofaktorerne med angivelse af risikoniveauer og tilsvarende relative risici og andele af værtsplantepopulationen.






  I kolonne 1: | Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret. |
| --- | --- | --- |
| I kolonne 2: | Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse. |
| I kolonne 3: | Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen. |
| I kolonne 4: | Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO per skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder. |
| I kolonne 5: | Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret område (IZ) eller stødpudezone (SZ) ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i SZ, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til SZ, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker. |
| I kolonne 6: | Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsesstederne ved at vælge en af følgende rubrikker til beskrivelsen:






  1 | Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov. |

—

risikofaktorerne med angivelse af risikoniveauer og tilsvarende relative risici og andele af værtsplantepopulationen.

I kolonne 1:

Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret.

I kolonne 2:

Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse.

I kolonne 3:

Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen.

I kolonne 4:

Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO per skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder.

I kolonne 5:

Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret område (IZ) eller stødpudezone (SZ) ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i SZ, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til SZ, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker.

I kolonne 6:

Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsesstederne ved at vælge en af følgende rubrikker til beskrivelsen:

1

Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov.

| 2 | Friland (andet): 2.1. private haver, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
| --- | --- |

2

Friland (andet): 2.1. private haver, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.).

| 3 | Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthuse, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
| --- | --- |

3

Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthuse, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien).

I kolonne 7:

Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne blev gennemført.

I kolonne 8:

Angiv den valgte målpopulation og listen over værtsarter/-slægter og område, der er omfattet af undersøgelsen. Målpopulationen defineres som en række inspektionsenheder. Dens størrelse udtrykkes typisk i hektar for landbrugsarealer, men kan også udtrykkes i partier, marker, væksthuse osv. Begrund valget i de underliggende antagelser. Angiv de undersøgte inspektionsenheder. »Inspektionsenhed«: planter, plantedele, varer, materialer, skadegørervektorer, som er blevet undersøgt for at identificere og påvise forekomst af skadegørere.

I kolonne 9:

Angiv de undersøgte epidemiologiske enheder med beskrivelse og måleenhed. »Epidemiologisk enhed«: et homogent område, hvor interaktionerne mellem skadegøreren, værtsplanterne og de abiotiske og biotiske faktorer og forhold vil føre til samme epidemiologi, hvis skadegøreren forekommer. De epidemiologiske enheder er en underopdeling af målpopulationen, og de er epidemiologisk homogene med mindst én værtsplante. I nogle tilfælde kan hele værtspopulationen i en region/et område/et land defineres som en epidemiologisk enhed. Det kan være NUTS-regioner (nomenklaturen for statistiske regionale enheder), byområder, skove, rosenhaver eller bedrifter eller hektarer. Valget begrundes i de underliggende antagelser.

I kolonne 10:

Angiv de anvendte metoder i forbindelse med undersøgelsen, herunder antallet af aktiviteter i hvert enkelt tilfælde, afhængigt af de specifikke lovkrav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne for en given kolonne ikke er tilgængelige.

I kolonne 11:

Angiv et skøn over prøveudtagningseffektiviteten. Ved prøveudtagningseffektivitet forstås sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante. For vektorer er det metodens effektivitet med hensyn til at indfange en positiv vektor, når den forekommer i undersøgelsesområdet. For jord er det effektiviteten af udtagningen af en jordprøve, hvori skadegøreren forekommer, når skadegøreren forekommer i undersøgelsesområdet.

I kolonne 12:

»Metodefølsomhed«: sandsynligheden for, at en metode kan påvise forekomst af skadegørere. Metodefølsomheden defineres som sandsynligheden for, at en sand positiv vært testes positiv. Det er forholdet mellem prøveudtagningseffektiviteten (dvs. sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante) og den diagnostiske følsomhed (karakteriseret ved den visuelle undersøgelse og/eller laboratorietest, der anvendes i identifikationsprocessen).

I kolonne 13:

Angiv risikofaktorerne i forskellige rækker ved brug af så mange rækker som nødvendigt. Angiv for hver risikofaktor risikoniveauet og den tilsvarende relative risiko og andelen af værtspopulationen.

I kolonne B:

Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante. De oplysninger, der skal angives i disse kolonner, vedrører oplysningerne i kolonne 10 »Påvisningsmetoder«.

I kolonne 18:

Angiv antal indfangningssteder, hvis dette antal afviger fra antal fælder (kolonne 17) (f.eks. hvis den samme fælde anvendes forskellige steder).

I kolonne 21:

Angiv antal prøver, der er fundet positive eller negative, og ubestemte prøver. »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel osv.).

I kolonne 22:

Angiv anmeldelserne af udbrud det år, undersøgelsen for resultater i stødpudezonen fandt sted. Det er ikke nødvendigt at angive anmeldelsesnummeret for udbruddet, hvis den kompetente myndighed har vurderet, at forekomsten er omhandlet af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 2, eller artikel 16 i forordning (EU) 2016/2031. I så fald angives årsagen til, at oplysningerne ikke er angivet i kolonne 25 (»Bemærkninger«).

I kolonne 23:

Angiv undersøgelsens følsomhed som defineret i den internationale standard for plantesundhedsforanstaltninger (ISPM 31). Det opnåede konfidensniveau med hensyn til status som fri for skadegørere beregnes på grundlag af udførte undersøgelser (og/eller prøveudtagninger) i forhold til metodefølsomheden og udgangsprævalensen.

I kolonne 24:

Angiv udgangsprævalensen på grundlag af et skøn foretaget forud for undersøgelsen af den sandsynlige faktiske forekomst af skadegøreren på marken. Udgangsprævalensen er fastsat som et mål for undersøgelsen og svarer til den afvejning, som de ansvarlige for risikostyringen foretager, mellem risikoen for at have skadegøreren og de ressourcer, der er til rådighed for undersøgelsen. For en sporingsundersøgelse fastsættes typisk en værdi på 1 %.

---

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1630

af 21. september 2022

om foranstaltninger med henblik på inddæmning af Grapevine flavescence dorée phytoplasma inden for visse afgrænsede områder

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 28, stk. 1, litra d) og e), og artikel 28, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I del B i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (2) er der fastsat en liste over EU-karantæneskadegørere, som vides at forekomme på Unionens område. |
| --- | --- |

(1)

I del B i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (2) er der fastsat en liste over EU-karantæneskadegørere, som vides at forekomme på Unionens område.

| (2) | Grapevine flavescence dorée phytoplasma (»skadegøreren«) er opført på listen, da den vides at forekomme i visse dele af Unionens område, hvor den har en betydelig indvirkning på dyrkning af planter af Vitis L. (»planterne«), som er skadegørerens vigtigste vært. |
| --- | --- |

(2)

Grapevine flavescence dorée phytoplasma (»skadegøreren«) er opført på listen, da den vides at forekomme i visse dele af Unionens område, hvor den har en betydelig indvirkning på dyrkning af planter af Vitis L. (»planterne«), som er skadegørerens vigtigste vært.

| (3) | Scaphoideus titanus Ball (»vektoren«) er blevet identificeret som en effektiv vektor af den pågældende skadegører. Denne vektor spiller en vigtig rolle i etableringen og den videre spredning af Grapevine flavescence dorée phytoplasma (3) i Unionens område, og derfor bør der fastsættes foranstaltninger for at identificere og kontrollere den. |
| --- | --- |

(3)

Scaphoideus titanus Ball (»vektoren«) er blevet identificeret som en effektiv vektor af den pågældende skadegører. Denne vektor spiller en vigtig rolle i etableringen og den videre spredning af Grapevine flavescence dorée phytoplasma (3) i Unionens område, og derfor bør der fastsættes foranstaltninger for at identificere og kontrollere den.

| (4) | De undersøgelser, der er gennemført i henhold til artikel 19 i forordning (EU) 2016/2031, viser, at det ikke længere er muligt at udrydde skadegøreren i visse afgrænsede områder. |
| --- | --- |

(4)

De undersøgelser, der er gennemført i henhold til artikel 19 i forordning (EU) 2016/2031, viser, at det ikke længere er muligt at udrydde skadegøreren i visse afgrænsede områder.

| (5) | Derfor bør der fastsættes foranstaltninger for at inddæmme skadegøreren inden for disse afgrænsede områder, som består af inficerede zoner og stødpudezoner. Disse foranstaltninger bør bestå af destruktion og fjernelse af de inficerede planter og anvendelse af passende behandlinger for at forhindre, at skadegøreren spreder sig til resten af Unionens område. |
| --- | --- |

(5)

Derfor bør der fastsættes foranstaltninger for at inddæmme skadegøreren inden for disse afgrænsede områder, som består af inficerede zoner og stødpudezoner. Disse foranstaltninger bør bestå af destruktion og fjernelse af de inficerede planter og anvendelse af passende behandlinger for at forhindre, at skadegøreren spreder sig til resten af Unionens område.

| (6) | De kompetente myndigheder bør øge befolkningens bevidsthed for at sikre, at den almindelige befolkning og de professionelle operatører, der er berørt af inddæmningsforanstaltningerne i de afgrænsede områder, er bekendt med de anvendte foranstaltninger og afgrænsningen af de afgrænsede områder med henblik herpå. |
| --- | --- |

(6)

De kompetente myndigheder bør øge befolkningens bevidsthed for at sikre, at den almindelige befolkning og de professionelle operatører, der er berørt af inddæmningsforanstaltningerne i de afgrænsede områder, er bekendt med de anvendte foranstaltninger og afgrænsningen af de afgrænsede områder med henblik herpå.

| (7) | Hvis skadegøreren ikke desto mindre konstateres i en stødpudezone omkring en inficeret zone, der er underlagt foranstaltninger til inddæmning af skadegøreren, bør dette nye fund resultere i, at den kompetente autoritet opretter et nyt afgrænset område, hvor der tilstræbes udryddelse. |
| --- | --- |

(7)

Hvis skadegøreren ikke desto mindre konstateres i en stødpudezone omkring en inficeret zone, der er underlagt foranstaltninger til inddæmning af skadegøreren, bør dette nye fund resultere i, at den kompetente autoritet opretter et nyt afgrænset område, hvor der tilstræbes udryddelse.

| (8) | Der bør udføres årlige undersøgelser for forekomst af skadegøreren og vektoren, jf. artikel 22 i forordning (EU) 2016/2031 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 (4), for at sikre, at den pågældende skadegører påvises tidligt i de områder af Unionens område, hvor skadegøreren ikke vides at befinde sig. Disse undersøgelser bør baseres på det skadegørerundersøgelseskort vedrørende skadegøreren og dens vektor, der er offentliggjort af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, da det tager hensyn til den seneste videnskabelige og tekniske udvikling. |
| --- | --- |

(8)

Der bør udføres årlige undersøgelser for forekomst af skadegøreren og vektoren, jf. artikel 22 i forordning (EU) 2016/2031 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 (4), for at sikre, at den pågældende skadegører påvises tidligt i de områder af Unionens område, hvor skadegøreren ikke vides at befinde sig. Disse undersøgelser bør baseres på det skadegørerundersøgelseskort vedrørende skadegøreren og dens vektor, der er offentliggjort af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, da det tager hensyn til den seneste videnskabelige og tekniske udvikling.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes der foranstaltninger med henblik på inddæmning af Grapevine flavescence dorée phytoplasma inden for de afgrænsede områder, hvor udryddelse heraf ikke er muligt.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »skadegøreren«: Grapevine flavescence dorée phytoplasma |
| --- | --- |

1)

»skadegøreren«: Grapevine flavescence dorée phytoplasma

| 2) | »planterne«: planter af Vitis L., bortset fra frugter og frø |
| --- | --- |

2)

»planterne«: planter af Vitis L., bortset fra frugter og frø

Vitis

| 3) | »vektoren«: Scaphoideus titanus Ball |
| --- | --- |

3)

»vektoren«: Scaphoideus titanus Ball

Scaphoideus titanus

| 4) | »det afgrænsede område til inddæmning«: et område opført i bilag I, hvor skadegøreren ikke kan udryddes |
| --- | --- |

4)

»det afgrænsede område til inddæmning«: et område opført i bilag I, hvor skadegøreren ikke kan udryddes

| 5) | »skadegørerundersøgelseskortet«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets publikation »Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus«
   (5). |
| --- | --- |

5)

»skadegørerundersøgelseskortet«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets publikation »Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus«
   (5).

Scaphoideus titanus«

5

Artikel 3

Etablering af afgrænsede områder til inddæmning

Den kompetente autoritet skal etablere de afgrænsede områder til inddæmning af skadegøreren, som skal bestå af en inficeret zone og en stødpudezone med en bredde af mindst 2,5 km, der omkranser den inficerede zone.

Artikel 4

Foranstaltninger inden for de afgrænsede områder til inddæmning

1.   I de inficerede områder skal den kompetente myndighed sikre, at de følgende foranstaltninger træffes:

| a) | fjernelse og destruktion af de planter, der konstateres at være inficeret med den pågældende skadegører så hurtigt som muligt og senest før begyndelsen af næste vækstsæson |
| --- | --- |

a)

fjernelse og destruktion af de planter, der konstateres at være inficeret med den pågældende skadegører så hurtigt som muligt og senest før begyndelsen af næste vækstsæson

| b) | anvendelse af passende behandlinger for at bekæmpe vektoren. |
| --- | --- |

b)

anvendelse af passende behandlinger for at bekæmpe vektoren.

2.   I stødpudezonerne skal den kompetente myndighed sikre anvendelsen af passende behandlinger for at bekæmpe vektoren, i tilfælde af at vektoren forekommer.

Hvis forekomsten af skadegøreren er blevet officielt bekræftet i planterne i stødpudezonen, finder artikel 17 og 18 i forordning (EU) 2016/2031 anvendelse.

3.   Inden for de afgrænsede områder til inddæmning øger de kompetente myndigheder offentlighedens kendskab til den trussel, som skadegøreren udgør, og til de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre yderligere spredning uden for de områder.

De kompetente myndigheder skal informere den almindelige befolkning og de professionelle operatører om afgrænsningen af det afgrænsede område til inddæmning.

Artikel 5

Undersøgelser

1.   De kompetente myndigheder skal foretage undersøgelser, som fastsat i stk. 2 og 3, og tage hensyn til de oplysninger, der er omhandlet i skadegørerundersøgelseskortet.

2.   De skal foretage årlige risikobaserede undersøgelser for forekomst af skadegøreren og vektoren i de områder i Unionens område, hvor den pågældende skadegører ikke vides at forekomme, men kunne etablere sig.

3.   I stødpudezonerne i de afgrænsede områder til inddæmning skal de foretage årlige undersøgelser, j. artikel 19, stk. 1, i forordning (EU) 2016/2031 for at påvise forekomst af skadegøreren og vektoren.

Disse undersøgelser skal omfatte:

| a) | visuelle undersøgelser af planterne for at påvise den pågældende skadegører |
| --- | --- |

a)

visuelle undersøgelser af planterne for at påvise den pågældende skadegører

| b) | prøveudtagning og testning i tilfælde af mistanke om forekomst af skadegøreren, og |
| --- | --- |

b)

prøveudtagning og testning i tilfælde af mistanke om forekomst af skadegøreren, og

| c) | passende indfangning med henblik på påvisning af vektoren. |
| --- | --- |

c)

passende indfangning med henblik på påvisning af vektoren.

Disse undersøgelser skal være mere intensive end de undersøgelser, der er omhandlet i stk. 2, med et større antal visuelle undersøgelser, og hvor det er relevant, prøveudtagning og testning.

Artikel 6

Rapportering

Senest den 30. april hvert år skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen og de øvrige medlemsstater resultaterne af de undersøgelser, der er gennemført i det foregående kalenderår i henhold til:

| a) | artikel 5, stk. 2, i nærværende forordning ved anvendelse af en af de skabeloner, der er fastsat i bilag I i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 |
| --- | --- |

a)

artikel 5, stk. 2, i nærværende forordning ved anvendelse af en af de skabeloner, der er fastsat i bilag I i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231

| b) | artikel 5, stk. 3, i nærværende forordning ved anvendelse af en af de skabeloner, der er fastsat i bilag II i nærværende forordning. |
| --- | --- |

b)

artikel 5, stk. 3, i nærværende forordning ved anvendelse af en af de skabeloner, der er fastsat i bilag II i nærværende forordning.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 af 28. november 2019 om ensartede betingelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 for så vidt angår beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 690/2008 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319 af 10.12.2019, s. 1).

2

(3)  EFSA PLH Panel (EFSA's Ekspertpanel for Plantesundhed), 2014. Scientific Opinion on pest categorisation of Grapevine Flavescence Dorée. EFSA Journal 2014;12(10):3851, 31 s. doi:10.2903/j.efsa.2014.3851.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1231 af 27. august 2020 om formatet for og vejledningen vedrørende de årlige rapporter om undersøgelsesresultaterne og om formatet for de flerårige undersøgelsesprogrammer og de praktiske ordninger, der er omhandlet i henholdsvis artikel 22 og 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280 af 28.8.2020, s. 1).

4

(5)  Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus. EFVR, EFSA supporting publication 2020: EN-1909. 36 sider. doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1909.

5

Scaphoideus titanus

---

BILAG I

Lister over afgrænsede områder til inddæmning, jf. artikel 2

1.   Kroatien

| Nummer/navn på det afgrænsede område (AO) | Zone i AO | Region | Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Inficeret område | Pannonisk Kroatien
  (distriktet Bjelovar-Bilogora, distriktet Virovitica-Podravina, distriktet Požega-Slavonija, distriktet Brod-Posavina, distriktet Osijek-Baranja, distriktet Vukovar-Srijem, distriktet Karlovac, distriktet Sisak-Moslavina) | | Delkommuner |

Nummer/navn på det afgrænsede område (AO)

Zone i AO

Region

Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger

1.

Inficeret område

Pannonisk Kroatien

(distriktet Bjelovar-Bilogora, distriktet Virovitica-Podravina, distriktet Požega-Slavonija, distriktet Brod-Posavina, distriktet Osijek-Baranja, distriktet Vukovar-Srijem, distriktet Karlovac, distriktet Sisak-Moslavina)

Delkommuner

| | Bedenik, Bjelovar, Bojana, Brezovac, Ciglena, Čazma, Dapci, Diklenica, Draganec, Gornje Plavnice, Kapela, Kobasičari, Kraljevac, Križic, Orovac, Petrička, Podgorci, Pupelica, Ribnjička, Sišćani, Veliko Korenovo, Veliko Trojstvo, Vrtlinska, Zrinski Topolovac |
| --- | --- |

Bedenik, Bjelovar, Bojana, Brezovac, Ciglena, Čazma, Dapci, Diklenica, Draganec, Gornje Plavnice, Kapela, Kobasičari, Kraljevac, Križic, Orovac, Petrička, Podgorci, Pupelica, Ribnjička, Sišćani, Veliko Korenovo, Veliko Trojstvo, Vrtlinska, Zrinski Topolovac

| | Borova, Čačinci, Donja Pištana, Duzluk, Kozice, Krajna, Nova Jošava, Pčelić, Podravska Slatina, Sedlarica, Stara Jošava, Šumeđe, Turnašica, Virovitica, Vukosavljevica og |
| --- | --- |

Borova, Čačinci, Donja Pištana, Duzluk, Kozice, Krajna, Nova Jošava, Pčelić, Podravska Slatina, Sedlarica, Stara Jošava, Šumeđe, Turnašica, Virovitica, Vukosavljevica og

| | Kutjevo, Mitrovac, Venje |
| --- | --- |

Kutjevo, Mitrovac, Venje

| | Cernik, Nova Gradiška, Šumetlica |
| --- | --- |

Cernik, Nova Gradiška, Šumetlica

| | Draž, Majar, Trnava, Zmajevac I |
| --- | --- |

Draž, Majar, Trnava, Zmajevac I

| | Bapska, Grabovo, Ilok, Lovas, Mohovo, Opatovac, Sotin, Šarengrad, Tovarnik, Vukovar |
| --- | --- |

Bapska, Grabovo, Ilok, Lovas, Mohovo, Opatovac, Sotin, Šarengrad, Tovarnik, Vukovar

| | Belaj, Bratovanci, Breznik, Brlog Ozaljski, Bubnjarci, Donji Lović, Draganić, Duga Resa 2, Dvorište Vivodinsko, Ferenci, Gršćaki, Ilovac, Jurovo, Lišnica, Lović Prekriški, Mala Švarča, Mrzlo Polje Mrežničko, Oštri Vrh Ozaljski, Ozalj, Police Pirišće, Svetice, Svetičko Hrašće, Vivodina, Vrhovac, Zagradci, Zajačko Selo, Zaluka, Žakanje og |
| --- | --- |

Belaj, Bratovanci, Breznik, Brlog Ozaljski, Bubnjarci, Donji Lović, Draganić, Duga Resa 2, Dvorište Vivodinsko, Ferenci, Gršćaki, Ilovac, Jurovo, Lišnica, Lović Prekriški, Mala Švarča, Mrzlo Polje Mrežničko, Oštri Vrh Ozaljski, Ozalj, Police Pirišće, Svetice, Svetičko Hrašće, Vivodina, Vrhovac, Zagradci, Zajačko Selo, Zaluka, Žakanje og

| | Batina, Gornja Jelenska, Ilova, Katoličko Selišće, Kutina, Popovača, Repušnica, Voloder. |
| --- | --- |

Batina, Gornja Jelenska, Ilova, Katoličko Selišće, Kutina, Popovača, Repušnica, Voloder.

Stødpudezone

Pannonisk Kroatien

(distriktet Bjelovar-Bilogora, distriktet Virovitica-Podravina, distriktet Požega-Slavonija, distriktet Brod-Posavina, distriktet Osijek-Baranja, distriktet Vukovar-Srijem, distriktet Karlovac, distriktet Sisak-Moslavina)

Delkommuner

| | Bačkovica, Bedenička, Berek, Bjelovar-Sredice, Blatnica, Bosiljevo, Bršljanica, Brzaja, Cerina, Cjepidlake, Cremušina, Čađavac, Dapčevica, Daskatica, Dautan, Dereza, Donja Kovačica, Drljanovac, Đurđic, Galovac, Gornja Garešnica, Gornja Kovačica, Gornje Rovišće, Gudovac, Ivanska, Kakinac, Kaniška Iva, Klisa, Klokočevac, Kostanjevac, Kozarevac Račanski, Križ Gornji, Laminac, Lasovac, Lipovčani, Mala Pisanica, Mali Grđevac, Malo Trojstvo, Martinac, Međurača, Miklouš, Mosti, Narta, Nevinac, Nova Rača, Nove Plavnice-Hrgovljani, Obrovnica, Orlovac, Pavlin Kloštar, Pobjenik, PRedavac, Prespa, Prgomelje, Rajić Gudovački, Rašenica, Ravneš, Removac, Rovišće, Ruškovac, Samarica, Sasovac, Severin, Sibenik, Slovinska Kovačica, Sredice Gornje, Srijedska, Stara Plošćica, Stare Plavnice, Šandrovac, Šimljana, Šimljanik, Štefanje, Šušnjara, Tomaš, Topolovica, Trojstveni Markovac, Turčević Polje, Vagovina, Velika Peratovica, Velika Pisanica, Veliki Grđevac, Višnjevac, Vukovje, Zdelice, Zrinska Žabjak, Ždralovi |
| --- | --- |

Bačkovica, Bedenička, Berek, Bjelovar-Sredice, Blatnica, Bosiljevo, Bršljanica, Brzaja, Cerina, Cjepidlake, Cremušina, Čađavac, Dapčevica, Daskatica, Dautan, Dereza, Donja Kovačica, Drljanovac, Đurđic, Galovac, Gornja Garešnica, Gornja Kovačica, Gornje Rovišće, Gudovac, Ivanska, Kakinac, Kaniška Iva, Klisa, Klokočevac, Kostanjevac, Kozarevac Račanski, Križ Gornji, Laminac, Lasovac, Lipovčani, Mala Pisanica, Mali Grđevac, Malo Trojstvo, Martinac, Međurača, Miklouš, Mosti, Narta, Nevinac, Nova Rača, Nove Plavnice-Hrgovljani, Obrovnica, Orlovac, Pavlin Kloštar, Pobjenik, PRedavac, Prespa, Prgomelje, Rajić Gudovački, Rašenica, Ravneš, Removac, Rovišće, Ruškovac, Samarica, Sasovac, Severin, Sibenik, Slovinska Kovačica, Sredice Gornje, Srijedska, Stara Plošćica, Stare Plavnice, Šandrovac, Šimljana, Šimljanik, Štefanje, Šušnjara, Tomaš, Topolovica, Trojstveni Markovac, Turčević Polje, Vagovina, Velika Peratovica, Velika Pisanica, Veliki Grđevac, Višnjevac, Vukovje, Zdelice, Zrinska Žabjak, Ždralovi

| | Antunovac, Bačevac, Bakić, Bankovci, Bokane, Brezovljani, Budanica, Budrovac, Lukački, Bušetina, Cabuna, Crnac, Ćeralije, Dinjevac, Dobrović, Dolci, Donja Bukovica, Donje Bazije, Donje Kusonje, Donje Predrijevo, Donji Meljani, Duga Međa, Dugo Selo Lukačko, Đuričić, Gaćište, Gornja Bukovica, Gornja Pištana, Gornje Bazje, Gornje Kusonje, Gornje Viljevo, Gornji Miholjac, Grabrovnica, Gradina, Gvozdanska, Hum Varoš, Hum Voćinski, Ivanbrijeg, Jasenaš, Kapan, Kapinci, Kladare, Kokočak, Krasković, Kutovi, Levinovac, Lozan, Lukač, Lukavac, Macute, Mala Črešnjevica, Manastir Orahovica, Medinci, Mikleuš, Miljevci, Naudovac, Nova Bukovica, Obradovci, Orahovica, Orešac, Otrovanec, Paušinci, Pitomača I, Pitomača II, Pivnica, Požari, Pušina, Radosavci, Rezovac, Rijenci, Rogovac, Sladojevci, Slatinski Drenovac, Slatinski Lipovac, Slavonske Bare, Sopje, Stari Gradac, Suha Mlaka, Suhopolje, Špišić Bukovica, Turanovac, Vaška, Velika Črešnjevica, Virovitica-centar, Virovitica-city, Vrneševci, Zdenci |
| --- | --- |

Antunovac, Bačevac, Bakić, Bankovci, Bokane, Brezovljani, Budanica, Budrovac, Lukački, Bušetina, Cabuna, Crnac, Ćeralije, Dinjevac, Dobrović, Dolci, Donja Bukovica, Donje Bazije, Donje Kusonje, Donje Predrijevo, Donji Meljani, Duga Međa, Dugo Selo Lukačko, Đuričić, Gaćište, Gornja Bukovica, Gornja Pištana, Gornje Bazje, Gornje Kusonje, Gornje Viljevo, Gornji Miholjac, Grabrovnica, Gradina, Gvozdanska, Hum Varoš, Hum Voćinski, Ivanbrijeg, Jasenaš, Kapan, Kapinci, Kladare, Kokočak, Krasković, Kutovi, Levinovac, Lozan, Lukač, Lukavac, Macute, Mala Črešnjevica, Manastir Orahovica, Medinci, Mikleuš, Miljevci, Naudovac, Nova Bukovica, Obradovci, Orahovica, Orešac, Otrovanec, Paušinci, Pitomača I, Pitomača II, Pivnica, Požari, Pušina, Radosavci, Rezovac, Rijenci, Rogovac, Sladojevci, Slatinski Drenovac, Slatinski Lipovac, Slavonske Bare, Sopje, Stari Gradac, Suha Mlaka, Suhopolje, Špišić Bukovica, Turanovac, Vaška, Velika Črešnjevica, Virovitica-centar, Virovitica-city, Vrneševci, Zdenci

| | Bektež, Bjelajci, Cerovac, Ciglenik, Cikote, Doljanovci, Duboka, Grabarje, Gradište, Jakšić, Kaptol, Knežci, Kričke, Kula, Lakušija, Latinovac, Lukač, Podgorje, Poreč, Rogulje, Sesvete, Šnjegavić, Šumetlica, Tominovac, Vetovo, Zarilac; |
| --- | --- |

Bektež, Bjelajci, Cerovac, Ciglenik, Cikote, Doljanovci, Duboka, Grabarje, Gradište, Jakšić, Kaptol, Knežci, Kričke, Kula, Lakušija, Latinovac, Lukač, Podgorje, Poreč, Rogulje, Sesvete, Šnjegavić, Šumetlica, Tominovac, Vetovo, Zarilac;

| | Adžamovci, Baćin Dol, Banićevac, Bobare, Bodavljaci, Donji Andrijevci, Drežnik, Garčin, Giletinci, Golobrdac, Gorice, Gunjavci, Klokočevik, Kovačevac, Ljupina, Mačkovac, Mašić, Medari, Novo Topolje, Opatovac, Podvrško, Poljane, Prvča, Rešetari, Rogolji, Sičice, Stari Perkovci, Staro Topolje, Šagovina Cernička, Šagovina Mašićka, Širinci, Trnava, Vrbje, Žuberkovac |
| --- | --- |

Adžamovci, Baćin Dol, Banićevac, Bobare, Bodavljaci, Donji Andrijevci, Drežnik, Garčin, Giletinci, Golobrdac, Gorice, Gunjavci, Klokočevik, Kovačevac, Ljupina, Mačkovac, Mašić, Medari, Novo Topolje, Opatovac, Podvrško, Poljane, Prvča, Rešetari, Rogolji, Sičice, Stari Perkovci, Staro Topolje, Šagovina Cernička, Šagovina Mašićka, Širinci, Trnava, Vrbje, Žuberkovac

| | Batina, Beljevina, Bokšić, Branjin Vrh, Branjina, Breznica Đakovačka, Dalj, Donja Motičina, Dragotin, Duboševica, Đurđenovac, Feričanci, Gajić, Gašinci, Gazije, Gornja Motičina, Gradac Našički, Hrkanovci Đakovački, Kneževi Vinogradi, Kondrić, Kotlina, Lapovci, Levanjska Varoš, Mandićevac, Musić, Nabrđe, Novi Perkovci, Paučje, Podolje, Pridvorje, Selci Đakovački, Seona, Slatinik Drenjski, Slobodna Vlast, Suza, Svetoblažje, Topolje |
| --- | --- |

Batina, Beljevina, Bokšić, Branjin Vrh, Branjina, Breznica Đakovačka, Dalj, Donja Motičina, Dragotin, Duboševica, Đurđenovac, Feričanci, Gajić, Gašinci, Gazije, Gornja Motičina, Gradac Našički, Hrkanovci Đakovački, Kneževi Vinogradi, Kondrić, Kotlina, Lapovci, Levanjska Varoš, Mandićevac, Musić, Nabrđe, Novi Perkovci, Paučje, Podolje, Pridvorje, Selci Đakovački, Seona, Slatinik Drenjski, Slobodna Vlast, Suza, Svetoblažje, Topolje

| | Apševci, Banovci, Berak, Bogdanovci, Borovo, Borovo Naselje, Bršadin, Čakovci, Ilača, Lipovača, Marinci, Mikluševci, Negoslavci, Nijemci, Pačetin, Petrovci, Podgrađe, Srijemske Laze, Stari Jankovci, Svinjarevci, Tompojevci, Trpinja |
| --- | --- |

Apševci, Banovci, Berak, Bogdanovci, Borovo, Borovo Naselje, Bršadin, Čakovci, Ilača, Lipovača, Marinci, Mikluševci, Negoslavci, Nijemci, Pačetin, Petrovci, Podgrađe, Srijemske Laze, Stari Jankovci, Svinjarevci, Tompojevci, Trpinja

| | Banska Selnica, Barilović, Blatnica Pokupska, Brajakovo Brdo, Brašljevica, Bukovlje, Cerovac Barilovićki, Cerovac Vukmanički, Donje Mekušje, Donje Pokupje, Donji Budački, Donji Skrad, Donji Zvečaj, Gornje Mekušje, Gornje Prilišće, Gornje Stative, Gornji Zvečaj, Griče, Jarče Polje, Jaškovo, Kamensko, Karlovac I, Karlovac II, Kosijersko Selo, Kozalj Vrh, Ladešići, Lipa, Lipnik, Luka Pokupska, Mahično, Maletići, Malinci, Martinski Vrh, Modruš Potok, Mračin, Mrežnički Novaki, Mrzljaki, Novaki Ozaljski, Piščetke, Podbrežje, Pokupje, Pravutina, Rečica, Ribnik, Rosopajnik, Skakavac, Slapno, Sračak, Šišljavić, Tomašnica, Trg, Turanj, Tušilović, Velika Jelsa, Vinski Vrh, Vodena Draga, Vukmanić, Zadobarje, Zagrad, Zorkovac og |
| --- | --- |

Banska Selnica, Barilović, Blatnica Pokupska, Brajakovo Brdo, Brašljevica, Bukovlje, Cerovac Barilovićki, Cerovac Vukmanički, Donje Mekušje, Donje Pokupje, Donji Budački, Donji Skrad, Donji Zvečaj, Gornje Mekušje, Gornje Prilišće, Gornje Stative, Gornji Zvečaj, Griče, Jarče Polje, Jaškovo, Kamensko, Karlovac I, Karlovac II, Kosijersko Selo, Kozalj Vrh, Ladešići, Lipa, Lipnik, Luka Pokupska, Mahično, Maletići, Malinci, Martinski Vrh, Modruš Potok, Mračin, Mrežnički Novaki, Mrzljaki, Novaki Ozaljski, Piščetke, Podbrežje, Pokupje, Pravutina, Rečica, Ribnik, Rosopajnik, Skakavac, Slapno, Sračak, Šišljavić, Tomašnica, Trg, Turanj, Tušilović, Velika Jelsa, Vinski Vrh, Vodena Draga, Vukmanić, Zadobarje, Zagrad, Zorkovac og

| | Banova Jaruga, Bistrač, Bobovac, Cerje Letovanićko, Crkveni Bok, Čaire, Čigoč, Grabrov Potok, Gračenica, Gušće, Husain, KRaljeva Velika, Kratečko, Krivaj, Kutinica, Lipovljani, Lonja, Ludina, Međurić, Mikleuška, Mužilovčica, Okoli, Osekovo, Pešćenica, Piljenice, Potok, Puska, Ruškovica, Selište, Stremen, Stružec, Stupovača, Svinjičko, Šartovac, Vidrenjak, Vukojevac, Zbjegovača. |
| --- | --- |

Banova Jaruga, Bistrač, Bobovac, Cerje Letovanićko, Crkveni Bok, Čaire, Čigoč, Grabrov Potok, Gračenica, Gušće, Husain, KRaljeva Velika, Kratečko, Krivaj, Kutinica, Lipovljani, Lonja, Ludina, Međurić, Mikleuška, Mužilovčica, Okoli, Osekovo, Pešćenica, Piljenice, Potok, Puska, Ruškovica, Selište, Stremen, Stružec, Stupovača, Svinjičko, Šartovac, Vidrenjak, Vukojevac, Zbjegovača.

2.

Inficeret område

Kroatiens kystområde

(distriktet Istria)

Delkommuner

Bačva, Brkač, Brtonigla, Buje, Donja Mirna, Frata, Grožnjan, Kaldir, Karojba, Kaštel, Kaštelir, Kostajnica, Krasica, Kršete, Labinci, Lovrečica, Materada, Motovun, Nova Vas, Novigrad, Petrovija, Savudrija, Sveti Ivan, Sveti Vital, Umag, Višnjan, Vižinada, Završje, Žbandaj.

Stødpudezone

Kroatiens kystområde

(distriktet Istria)

Delkommuner

Baderna, Beram, Brdo, Čepić, Dračevac, Funtana, Fuškulin, Gradina, Grdoselo, Kašćerga, Kringa, Kršikla, Kuberton, Kućibreg, Lim, Lovreč, Marčenegla, Merišće, Momjan, Mugeba, Muntrilj, Mušalež, Novaki Motovunski, Oprtalj, Pazin, Poreč, Rakotule, Rovinj, Rovinjsko Selo, Senj, Sovinjak, Sovišćina, Šterna, Tar, Tinjan, Triban, Trviž, Vabriga, Varvari, Vrh, Vrsar, Zamask, Zrenj, Zumesk.

3.

Inficeret område

Det nordlige Kroatien med regionen Zagreb by

(distriktet Međimurje, distriktet Varaždin, distriktet Koprivnica-Križevci, distriktet Krapina-Zagorje, distriktet Zagreb, Zagreb by)

Delkommuner

| | Badličan, Bogdanovec, Donji Vidovec, Dragoslavec, Dunjkovec, Gornja Dubrava, Gornji Mihaljevec, Gradiščak, Kotoriba, Lopatinec, Martinuševec, Preseka, Pretetinec, Prhovec, Robadje, Selnica, Slakovec, Stanetinec, Sveta Marija, Sveti Martin na Muri, Sveti Urban, Šenkovec, Štrigova, Štrukovec, Vukanovec, Zasadbreg, Zebanec, Železna Gora |
| --- | --- |

Badličan, Bogdanovec, Donji Vidovec, Dragoslavec, Dunjkovec, Gornja Dubrava, Gornji Mihaljevec, Gradiščak, Kotoriba, Lopatinec, Martinuševec, Preseka, Pretetinec, Prhovec, Robadje, Selnica, Slakovec, Stanetinec, Sveta Marija, Sveti Martin na Muri, Sveti Urban, Šenkovec, Štrigova, Štrukovec, Vukanovec, Zasadbreg, Zebanec, Železna Gora

| | Babinec, Bednja, Beletinec, Beretinec, Bolfan, Breznica, Butkovec, Cerje Tužno, Čanjevo, Črešnjevo, Čukovec, Donja Višnjica, Donja Voća, Donje Makojišće, Drenovec, Dubrava Križovljanska, Đurinovec, Gornja Višnjica, Gornje Ladanje, Gornji Martijanec, Grana, Hrastovec Toplički, Hrastovsko, Ivanec, Jakopovec, Jalžbet, Jerovec, Kamena Gorica, Kamenica, Kaniža, Kelemen, Klenovnik, Ključ, Kneginec, Lepoglava, Ludbreg, Ljubelj Kalnički, Ljubešćica, Mali Bukovec, Marčan, Natkrižovljan, Novakovec, Očura, Podevčevo, Poljana, Radovan, Remetinec, Rinkovec, Segovina, Sigetec Ludbreški, Sudovec, Sveti Ilija, Svibovec, Šaša, Šćepanje, Tuhovec, Tužno, Varaždin Breg, Varaždinske Toplice, Vidovec, Vinica Breg, Vinično, Vinogradi Ludbreški, Visoko |
| --- | --- |

Babinec, Bednja, Beletinec, Beretinec, Bolfan, Breznica, Butkovec, Cerje Tužno, Čanjevo, Črešnjevo, Čukovec, Donja Višnjica, Donja Voća, Donje Makojišće, Drenovec, Dubrava Križovljanska, Đurinovec, Gornja Višnjica, Gornje Ladanje, Gornji Martijanec, Grana, Hrastovec Toplički, Hrastovsko, Ivanec, Jakopovec, Jalžbet, Jerovec, Kamena Gorica, Kamenica, Kaniža, Kelemen, Klenovnik, Ključ, Kneginec, Lepoglava, Ludbreg, Ljubelj Kalnički, Ljubešćica, Mali Bukovec, Marčan, Natkrižovljan, Novakovec, Očura, Podevčevo, Poljana, Radovan, Remetinec, Rinkovec, Segovina, Sigetec Ludbreški, Sudovec, Sveti Ilija, Svibovec, Šaša, Šćepanje, Tuhovec, Tužno, Varaždin Breg, Varaždinske Toplice, Vidovec, Vinica Breg, Vinično, Vinogradi Ludbreški, Visoko

| | Apatovec, Bakovčica, Bočkovec, Bojnikovec, Borje, Botinovac, Budrovac, Carevdar, Cirkvena, Cubinec, Čepelovac, Dijankovec, Donja Brckovčina, Dubovec, Đurđevac II, Đurđic, Erdovec, Finčevec, Fodrovec, Glogovac, Glogovnica, Gornja Rijeka, Gregurovec, Guščerovec, Hampovica, Hudovljani, Jagnjedovec, Jagnjedovec-grad, Javorovac, Kalinovac, Kalnik, Kamešnica, Kloštar Podravski, Kloštar Vojakovački, Koprivnica, Kozarevac, Križevci, Kunovec, Kunovec Breg, Lemeš, Lukačevec, Majurec, Mala Mučna, Mičetinac, Miholec, Miholjanec, Novi Glog, Novigrad Podravski, Osijek Vojkovački, Plavšinac, Podvinje Miholečko, Pofuki, Potočec, Potok Kalnički, Prkos, Prugovac, Rasinja, Rašćani, Raven, Ruševac, Sokolovac, Subotica Podravska, Suha Katalena, Sveta Helena, Sveti Ivan Žabno, Sveti Petar Čvrstec, Sveti Petar Orehovec, Šemovci, Špiranec, Štrigovec, Trema, Velika Mučna, Veliki Grabičani, Veliki Poganac, Virje, Vojakovac, Vojnovec Kalnički, Zaistovec |
| --- | --- |

Apatovec, Bakovčica, Bočkovec, Bojnikovec, Borje, Botinovac, Budrovac, Carevdar, Cirkvena, Cubinec, Čepelovac, Dijankovec, Donja Brckovčina, Dubovec, Đurđevac II, Đurđic, Erdovec, Finčevec, Fodrovec, Glogovac, Glogovnica, Gornja Rijeka, Gregurovec, Guščerovec, Hampovica, Hudovljani, Jagnjedovec, Jagnjedovec-grad, Javorovac, Kalinovac, Kalnik, Kamešnica, Kloštar Podravski, Kloštar Vojakovački, Koprivnica, Kozarevac, Križevci, Kunovec, Kunovec Breg, Lemeš, Lukačevec, Majurec, Mala Mučna, Mičetinac, Miholec, Miholjanec, Novi Glog, Novigrad Podravski, Osijek Vojkovački, Plavšinac, Podvinje Miholečko, Pofuki, Potočec, Potok Kalnički, Prkos, Prugovac, Rasinja, Rašćani, Raven, Ruševac, Sokolovac, Subotica Podravska, Suha Katalena, Sveta Helena, Sveti Ivan Žabno, Sveti Petar Čvrstec, Sveti Petar Orehovec, Šemovci, Špiranec, Štrigovec, Trema, Velika Mučna, Veliki Grabičani, Veliki Poganac, Virje, Vojakovac, Vojnovec Kalnički, Zaistovec

| | Andraševec, Bedekovčina, Belec, Budinščina, Donja Batina, Donja Stubica, Donja Šemnica, Dubovec, Dubrovčan, Globočec, Gornja Stubica, Gubaševo, Hrašćina, Hrašćinski Kraljevec, Hum Stubički, Jertovec, Jesenje, Klanjec, Komor, Kraljev Vrh, Krapina, Krapina jug, Krapina-city, Laz Bistrički, Mače, Marija Bistrica, Martinci Zlatarski, Mirkovec, Oštrc, Peršaves, Petrova Gora, Poljanica Bistrička, Poznanovec, Purga, Pustodol, Radoboj, Ravno Brezje, Razvor, Selnica, Slani Potok, Strmec, Strmec Stubički, Stubička Slatina, Stubičko Podgorje, Sveti Križ, Sveti Križ Začretje, Sveti Matej, Šemnica, Špičkovina, Tomaševec, Tugonica, Tuhelj, Veleškovec, Veliko Trgovišće, Veternica, Vojnovec Loborski, Vrtnjakovec, Zabok, Zagorska Sela, Zajezda, Zlatar |
| --- | --- |

Andraševec, Bedekovčina, Belec, Budinščina, Donja Batina, Donja Stubica, Donja Šemnica, Dubovec, Dubrovčan, Globočec, Gornja Stubica, Gubaševo, Hrašćina, Hrašćinski Kraljevec, Hum Stubički, Jertovec, Jesenje, Klanjec, Komor, Kraljev Vrh, Krapina, Krapina jug, Krapina-city, Laz Bistrički, Mače, Marija Bistrica, Martinci Zlatarski, Mirkovec, Oštrc, Peršaves, Petrova Gora, Poljanica Bistrička, Poznanovec, Purga, Pustodol, Radoboj, Ravno Brezje, Razvor, Selnica, Slani Potok, Strmec, Strmec Stubički, Stubička Slatina, Stubičko Podgorje, Sveti Križ, Sveti Križ Začretje, Sveti Matej, Šemnica, Špičkovina, Tomaševec, Tugonica, Tuhelj, Veleškovec, Veliko Trgovišće, Veternica, Vojnovec Loborski, Vrtnjakovec, Zabok, Zagorska Sela, Zajezda, Zlatar

| | Bedenica, Bešlinec, Blaškovec, Blaževdol, Brckovljani, Caginec, Dijaneš, Donja Lomnica, Dubranec, Dubrava, Dugo Selo I, Fuka, Gostović, Gradec, Habjanovac, Haganj, Helena, Hrastje, Hrebinec, Hrnjanec, Hruškovica, Kloštar Ivanić, Komin, Kozjača, Krašić II, Kupljenovo, Laktec, Lonjica, Lovrečka Varoš, Lukavec, Mala Gorica, Molvice, Novoselec, Obreška, Orešje, Paukovec, Pluska, Prekrižje, Prozorje, Psarjevo, Rakitje, Stari Glog, Strmec Samoborski, Sveti Nedelja, Šiljakovina, Šumećani, Tkalec, Tomaševec, Velika, Vrbovec, Zelina, Žitomir og |
| --- | --- |

Bedenica, Bešlinec, Blaškovec, Blaževdol, Brckovljani, Caginec, Dijaneš, Donja Lomnica, Dubranec, Dubrava, Dugo Selo I, Fuka, Gostović, Gradec, Habjanovac, Haganj, Helena, Hrastje, Hrebinec, Hrnjanec, Hruškovica, Kloštar Ivanić, Komin, Kozjača, Krašić II, Kupljenovo, Laktec, Lonjica, Lovrečka Varoš, Lukavec, Mala Gorica, Molvice, Novoselec, Obreška, Orešje, Paukovec, Pluska, Prekrižje, Prozorje, Psarjevo, Rakitje, Stari Glog, Strmec Samoborski, Sveti Nedelja, Šiljakovina, Šumećani, Tkalec, Tomaševec, Velika, Vrbovec, Zelina, Žitomir og

| | Adamovec, Blaguša, Čučerje, Đurđekovec, Glavnica, Gornji Stenjevec, Gračani, Granešina, Kašina, Maksimir, Podsused, Remete, Sesvete. |
| --- | --- |

Adamovec, Blaguša, Čučerje, Đurđekovec, Glavnica, Gornji Stenjevec, Gračani, Granešina, Kašina, Maksimir, Podsused, Remete, Sesvete.

Stødpudezone

Det nordlige Kroatien med regionen Zagreb by

(distriktet Međimurje, distriktet Varaždin, distriktet Koprivnica-Križevci, distriktet Krapina-Zagorje, distriktet Zagreb, Zagreb by)

Delkommuner

| | Cirkovljan, Čakovec, Črečan, Čukovec, Donja Dubrava, Donji Kraljevec, Donji Mihaljevec, Draškovec, Goričan, Gornji Hrašćan, Gornji Kraljevec, Gornji Pustakovec, Gornji Vidovec, Hemuševec, Hlapičina, Ivanovec, Krištanovec, Križovec, Kuršanec, Macinec, Mačkovec, Mihovljan, Mursko Središće, Nedelišće, Novo Selo Rok, Oporovec, Orehovica, Peklenica, Podbrest, Prelog, Pribislavec, Pušćine, Savska Ves, Strahoninec, Šandrovec, Totovec, Trnovec, Vratišinec, Vularija, Žiškovec |
| --- | --- |

Cirkovljan, Čakovec, Črečan, Čukovec, Donja Dubrava, Donji Kraljevec, Donji Mihaljevec, Draškovec, Goričan, Gornji Hrašćan, Gornji Kraljevec, Gornji Pustakovec, Gornji Vidovec, Hemuševec, Hlapičina, Ivanovec, Krištanovec, Križovec, Kuršanec, Macinec, Mačkovec, Mihovljan, Mursko Središće, Nedelišće, Novo Selo Rok, Oporovec, Orehovica, Peklenica, Podbrest, Prelog, Pribislavec, Pušćine, Savska Ves, Strahoninec, Šandrovec, Totovec, Trnovec, Vratišinec, Vularija, Žiškovec

| | Bela, Bisag, Biškupec, Biškupec II, Čalinec, Črnec Biškupečki, Donje Ladanje, Donji Kućan, Drašković, Druškovec, Družbinec, Gojanec, Gornja Voća, Gornji Kućan, Hrastovljan, Hrženica, Jalkovec, Kapela Kalnička, Kapela Podravska, Karlovec Ludbreška, Križovljan, Kućan Marof, Leskovec Toplički, Lunjkovec, Majerje, Martijanec, Maruševec, Nedeljanec, Nova Ves Petrijanečka, Novi Marof, Novo Selo Podravsko, Petrijanec, Poljana Biškupečka, Radovec, Selnik, Sesvete Ludbreške, Slanje, Slokovec, Sračinec, Struga, Sveti Đurđ, Sveti Petar, Šemovec, Trakošćan, Trnovec, Varaždin, Veliki Bukovec, Vinica, Vratno, Zamlača, Zbelava, Žabnik |
| --- | --- |

Bela, Bisag, Biškupec, Biškupec II, Čalinec, Črnec Biškupečki, Donje Ladanje, Donji Kućan, Drašković, Druškovec, Družbinec, Gojanec, Gornja Voća, Gornji Kućan, Hrastovljan, Hrženica, Jalkovec, Kapela Kalnička, Kapela Podravska, Karlovec Ludbreška, Križovljan, Kućan Marof, Leskovec Toplički, Lunjkovec, Majerje, Martijanec, Maruševec, Nedeljanec, Nova Ves Petrijanečka, Novi Marof, Novo Selo Podravsko, Petrijanec, Poljana Biškupečka, Radovec, Selnik, Sesvete Ludbreške, Slanje, Slokovec, Sračinec, Struga, Sveti Đurđ, Sveti Petar, Šemovec, Trakošćan, Trnovec, Varaždin, Veliki Bukovec, Vinica, Vratno, Zamlača, Zbelava, Žabnik

| | Branjska, Budančevica, Delovi, Drnje, Duga Rijeka, Đelekovec, Đurđevac I, Ferdinandovac, Gola, Gorica, Heršin, Hlebine, Hrsovo, Imbriovec, Koledinec, Koprivnički Bregi, Koprivnički Ivanec, Kutnjak, Kuzminec, Legrad, Lepa Greda, Lepavina, Marinovec, Međa, Mikovec, Molve, Novačka, Novo Virje, Petranec, Podravske Sesvete, Selnica Podravska, Severovci, Sigetec, Sirova Katalena, Srijem, Sveta Ana, Torčec, Veliki Otok, Vojakovečke Sesvete, Zablatje, Ždala |
| --- | --- |

Branjska, Budančevica, Delovi, Drnje, Duga Rijeka, Đelekovec, Đurđevac I, Ferdinandovac, Gola, Gorica, Heršin, Hlebine, Hrsovo, Imbriovec, Koledinec, Koprivnički Bregi, Koprivnički Ivanec, Kutnjak, Kuzminec, Legrad, Lepa Greda, Lepavina, Marinovec, Međa, Mikovec, Molve, Novačka, Novo Virje, Petranec, Podravske Sesvete, Selnica Podravska, Severovci, Sigetec, Sirova Katalena, Srijem, Sveta Ana, Torčec, Veliki Otok, Vojakovečke Sesvete, Zablatje, Ždala

| | Cigrovec, Črešnjevec, Čret, Desinić, Donja Pačetina, Đurmanec, Gorjakovo, Gornja Pačetina, Gornja Čemehovec, Gotalovec, Gusakovec, Hlevnica, Jelenjak, Jezero Klanječko, Klokovec, Konjščina, Košnica, Kraljevec na Sutli, Krapinske Toplice, Lepa Ves, Lovrečan, Mala Erpenja, Mihovljan, Miljana, Modrovec, Mokrice, Novi Dvori Klanječki, Oroslavje, Pešćeno, Petrovsko, Plemešćina, Podgrađe Bistričko, Poljana Sutlanska, Pregrada, Putkovec, Radakovo, Selno, Sopot, Sušobreg, Svedruža, Škarićevo, Švaljkovec, Velika Erpenja, Velika Horvatska, Velika Ves, Vinagora, Vrbanec |
| --- | --- |

Cigrovec, Črešnjevec, Čret, Desinić, Donja Pačetina, Đurmanec, Gorjakovo, Gornja Pačetina, Gornja Čemehovec, Gotalovec, Gusakovec, Hlevnica, Jelenjak, Jezero Klanječko, Klokovec, Konjščina, Košnica, Kraljevec na Sutli, Krapinske Toplice, Lepa Ves, Lovrečan, Mala Erpenja, Mihovljan, Miljana, Modrovec, Mokrice, Novi Dvori Klanječki, Oroslavje, Pešćeno, Petrovsko, Plemešćina, Podgrađe Bistričko, Poljana Sutlanska, Pregrada, Putkovec, Radakovo, Selno, Sopot, Sušobreg, Svedruža, Škarićevo, Švaljkovec, Velika Erpenja, Velika Horvatska, Velika Ves, Vinagora, Vrbanec

| | Andrilovec, Bađinec, Bistransko Podgorje, Bolč, Brčevec, Brdovec, Breška Greda, Brezine, Brezje, Brlenić, Bukovčak, Cerje Samoborsko, Cerovski Vrh, Cugovec, Cvetković, Cvetković Brdo, Čeglje, Črnkovec, Desinec, Domagović, Domaslovec, Donja Bistra, Donja Kupčina, Donja Zelina, Drežnik Podokićki, Dubravica, Dugo Selo II, Farkaševac, Glagovo, Gornja Bistra, Gornja Kupčina, Gornji Hruševec, Gornji Vinkovec, Grabar, Gradići, Gustelnica, Hrastilnica, Hrušćica, Hudovo, Ivanić-Grad, Jakovlje, Jastrebarsko, Ježevo, Kabal, Kalinovica, Kalje, Kerestinec, Klinča Sela, Klokočevec, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kosnica, Kostanjevac, Kraj, Krašić I, Kravarsko, Križ, Kupinec, Kupljenovo-novo, Kurilovec, Lazina Čička, Lekneno, Leprovica, Lepšić, Lučelnica, Lepšić, Lučelnica, Luka, Lukinić Brdo, Lupoglav, Mahovljić, Marinkovac, Mičevec, Mirkovoplje, Mlaka, Mraclin, Mrzlo Polje Žumberačko, Negovec, Nova Kapela, Nova Marča, Novaki, Novo Brdo, Novo Čiče, Novo Mjesto, Obrezina, Obrež, Okešinec, Okić, Okunšćak, Opatinec, Ostrna, Otok Samoborski, Paruževac, Pećno, Petrovina, Pirakovec, Pleso, Podjales, Podvornica, Pojatno, Poljana, Poljanski Lug, Posavski Bregi, Prečec, Preseka, Pribić, Prosinec, Pušća, Radoišće, Rakov Potok, Rakovec, Rakovica, Roženica, Rude, Rugvica, Salnik, Samobor, Samoborec, Slavetić, Sošice, Staro Čiče, Stupnik, Šarampov, Šćitarjevo, Širinec, Šušnjari, Topolje, Trebovec, Tučenik, Valetić, Velika Buna, Velika Gorica, Velika Jamnička, Velika Mlaka, Vinkovec, Volavje, Vrbovec, Vrbovec 1, Vukomerić, Vukovina, Vukšinac, Zabrđe, Zaprešić, Zdenčina, Zetkan, Zvonik, Željezno Žumberačko, Žumberak og |
| --- | --- |

Andrilovec, Bađinec, Bistransko Podgorje, Bolč, Brčevec, Brdovec, Breška Greda, Brezine, Brezje, Brlenić, Bukovčak, Cerje Samoborsko, Cerovski Vrh, Cugovec, Cvetković, Cvetković Brdo, Čeglje, Črnkovec, Desinec, Domagović, Domaslovec, Donja Bistra, Donja Kupčina, Donja Zelina, Drežnik Podokićki, Dubravica, Dugo Selo II, Farkaševac, Glagovo, Gornja Bistra, Gornja Kupčina, Gornji Hruševec, Gornji Vinkovec, Grabar, Gradići, Gustelnica, Hrastilnica, Hrušćica, Hudovo, Ivanić-Grad, Jakovlje, Jastrebarsko, Ježevo, Kabal, Kalinovica, Kalje, Kerestinec, Klinča Sela, Klokočevec, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kosnica, Kostanjevac, Kraj, Krašić I, Kravarsko, Križ, Kupinec, Kupljenovo-novo, Kurilovec, Lazina Čička, Lekneno, Leprovica, Lepšić, Lučelnica, Lepšić, Lučelnica, Luka, Lukinić Brdo, Lupoglav, Mahovljić, Marinkovac, Mičevec, Mirkovoplje, Mlaka, Mraclin, Mrzlo Polje Žumberačko, Negovec, Nova Kapela, Nova Marča, Novaki, Novo Brdo, Novo Čiče, Novo Mjesto, Obrezina, Obrež, Okešinec, Okić, Okunšćak, Opatinec, Ostrna, Otok Samoborski, Paruževac, Pećno, Petrovina, Pirakovec, Pleso, Podjales, Podvornica, Pojatno, Poljana, Poljanski Lug, Posavski Bregi, Prečec, Preseka, Pribić, Prosinec, Pušća, Radoišće, Rakov Potok, Rakovec, Rakovica, Roženica, Rude, Rugvica, Salnik, Samobor, Samoborec, Slavetić, Sošice, Staro Čiče, Stupnik, Šarampov, Šćitarjevo, Širinec, Šušnjari, Topolje, Trebovec, Tučenik, Valetić, Velika Buna, Velika Gorica, Velika Jamnička, Velika Mlaka, Vinkovec, Volavje, Vrbovec, Vrbovec 1, Vukomerić, Vukovina, Vukšinac, Zabrđe, Zaprešić, Zdenčina, Zetkan, Zvonik, Željezno Žumberačko, Žumberak og

| | Blato, Brezovica, Centar, Čehi, Črnomerec, Demerje, Dragonožec, Dubrava, Goranec, Gornje Vrapče, Granešina Nova, Horvati, Jakuševec, Klara, Lučko, Lužan, Markuševec, Mikulići, Odra, Odranski Obrež, Peščenica, Planina, Resnik, Rudeš, Sesvetski Kraljevec, Starjak, Stenjevec, Šašinovec, Šestine, Trešnjevka, Trnje, Trpuci, Vrapče, Vugrovec, Vurnovec, Zaprudski Otok, Žitnjak. |
| --- | --- |

Blato, Brezovica, Centar, Čehi, Črnomerec, Demerje, Dragonožec, Dubrava, Goranec, Gornje Vrapče, Granešina Nova, Horvati, Jakuševec, Klara, Lučko, Lužan, Markuševec, Mikulići, Odra, Odranski Obrež, Peščenica, Planina, Resnik, Rudeš, Sesvetski Kraljevec, Starjak, Stenjevec, Šašinovec, Šestine, Trešnjevka, Trnje, Trpuci, Vrapče, Vugrovec, Vurnovec, Zaprudski Otok, Žitnjak.

2.   Ungarn

Udvidelse af stødpudezone i afgrænsede områder til inddæmning af Kroatien og Slovenien på Ungarns område:

| Nummer/navn på det afgrænsede område (AO) | Zone i AO | Region | Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Stødpudezone | Bács-Kiskun amt distriktet Baja | Hercegszántó |
| Stødpudezone | Baranya amt distriktet Mohács | Kölked, Homorúd |
| 2. | Stødpudezone | Zala amt distriktet Letenye | Tótszerdahely, Molnári |
| 3. | Stødpudezone | Zala amt distriktet Lenti | Bödeháza, Nemesnép, Lendvajakabfa, Márokföld, Szentgyörgyvölgy |
| 4. | Stødpudezone | Zala amt distriktet Lenti | Lendvadedes |

Nummer/navn på det afgrænsede område (AO)

Zone i AO

Region

Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger

1.

Stødpudezone

Bács-Kiskun amt distriktet Baja

Hercegszántó

Stødpudezone

Baranya amt distriktet Mohács

Kölked, Homorúd

2.

Stødpudezone

Zala amt distriktet Letenye

Tótszerdahely, Molnári

3.

Stødpudezone

Zala amt distriktet Lenti

Bödeháza, Nemesnép, Lendvajakabfa, Márokföld, Szentgyörgyvölgy

4.

Stødpudezone

Zala amt distriktet Lenti

Lendvadedes

3.   Italien

Udvidelse af stødpudezoner i afgrænsede områder til inddæmning af Slovenien på Italiens område:

| Nummer/navn på det afgrænsede område (AO) | Zone i AO | Region | Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger
  (delvis) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Stødpudezone | Friuli-Venezia Giulia
  Provinsen Gorizia | Dolegna Del Collio, Gorizia, San Floriano Del Collio, Savogna D'isonzo |
| 2. | Stødpudezone | Friuli-Venezia Giulia
  Provinsen Trieste | Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo della Valle, Sgonico og Trieste. |
| 3. | Stødpudezone | Friuli-Venezia Giulia
  Provinsen Udine | Prepotto |

Nummer/navn på det afgrænsede område (AO)

Zone i AO

Region

Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger

(delvis)

1.

Stødpudezone

Friuli-Venezia Giulia

Provinsen Gorizia

Dolegna Del Collio, Gorizia, San Floriano Del Collio, Savogna D'isonzo

2.

Stødpudezone

Friuli-Venezia Giulia

Provinsen Trieste

Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo della Valle, Sgonico og Trieste.

3.

Stødpudezone

Friuli-Venezia Giulia

Provinsen Udine

Prepotto

4.   Portugal

| Nummer/navn på det afgrænsede område (AO) | Zone i AO | Region | Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Inficeret område | Det nordlige Portugal | Alijó, Amarante, Amares, Baião, Barcelos, Braga, Cabeceiras de Basto, Castelo de Paiva, Celorico de Basto, Cinfães, Esposende, Fafe, Felgueiras, Guimarães, Lousada, Maia, Marco de Canaveses, Monção, Mondim de Basto, Paços de Ferreira, Paredes, Paredes de Coura, Penafiel, Peso da Régua, Ponte de Lima, Póvoa de Lanhoso, Póvoa de Varzim, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Santo Tirso, Trofa, Valença, Valongo, Vieira do Minho, Vila do Conde, Vila Nova de Famalicão, Vila Pouca de Aguiar, Vila Real, Vila Verde og Vizela
  og dele af følgende kommuner:
  Arcos de Valdevez, Ponte da Barca, Terras de Bouro og Viana do Castelo. |
| Stødpudezone | Det nordlige Portugal | Mesão Frio
  og dele af følgende kommuner:
  Arcos de Valdevez, Armamar, Arouca, Boticas, Caminha, Chaves, Carrazeda de Ansiães, Gondomar, Lamego, Matosinhos, Melgaço, Montalegre, Murça, Porto, Ponte da Barca, Resende, Santa Maria da Feira, São João da Pesqueira, Tabuaço, Terras de Bouro, Valpaços, Viana do Castelo, Vila Nova de Cerveira, Vinhais. |
| Det centrale Portugal | Del af kommunen Castro Daire |

Nummer/navn på det afgrænsede område (AO)

Zone i AO

Region

Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger

1.

Inficeret område

Det nordlige Portugal

Alijó, Amarante, Amares, Baião, Barcelos, Braga, Cabeceiras de Basto, Castelo de Paiva, Celorico de Basto, Cinfães, Esposende, Fafe, Felgueiras, Guimarães, Lousada, Maia, Marco de Canaveses, Monção, Mondim de Basto, Paços de Ferreira, Paredes, Paredes de Coura, Penafiel, Peso da Régua, Ponte de Lima, Póvoa de Lanhoso, Póvoa de Varzim, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Santo Tirso, Trofa, Valença, Valongo, Vieira do Minho, Vila do Conde, Vila Nova de Famalicão, Vila Pouca de Aguiar, Vila Real, Vila Verde og Vizela

og dele af følgende kommuner:

Arcos de Valdevez, Ponte da Barca, Terras de Bouro og Viana do Castelo.

Stødpudezone

Det nordlige Portugal

Mesão Frio

og dele af følgende kommuner:

Arcos de Valdevez, Armamar, Arouca, Boticas, Caminha, Chaves, Carrazeda de Ansiães, Gondomar, Lamego, Matosinhos, Melgaço, Montalegre, Murça, Porto, Ponte da Barca, Resende, Santa Maria da Feira, São João da Pesqueira, Tabuaço, Terras de Bouro, Valpaços, Viana do Castelo, Vila Nova de Cerveira, Vinhais.

Det centrale Portugal

Del af kommunen Castro Daire

5.   Slovenien

| Nummer/navn på det afgrænsede område (AO) | Zone i AO | Region | Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Inficeret område | Det vestlige Slovenien | Ankaran, Koper, Izola og Piran og
  Sežana, Komen (bortset fra delkommunerne Brestovica — ID 2408) og Renče-Vogrsko. |
| Stødpudezone | Det vestlige Slovenien | Brda, Nova Gorica, Miren-Kostanjevica, Šempeter- Vrtojba, Ajdovščina, Vipava, Divača og Hrpelje-Kozina, og delkommunen Brestovica (ID 2408) i Komen kommune. |
| 2. | Inficeret område | Det sydøstlige Slovenien | Dolenjske Toplice, Straža, Mirna peč, Novo mesto (bortset fra delkommuner Črešnjice — ID 1458 og Herinja vas — ID 1459). |
| Stødpudezone | Det sydøstlige Slovenien | Žužemberk, Trebnje, Mirna, Šentrupert, Sevnica, Krško, Brežice, Mokronog-Trebelno, Šmarješke Toplice, Škocjan, Šentjernej, Kostanjevica na Krki, Semič, Črnomelj og Metlika, og delkommuner i Novo mesto kommune: Črešnjice (ID 1458) og Herinja vas (ID 1459). |
| 3. | Inficeret område | Det nordøstlige Slovenien | | Dobrovnik og Lendava, |

Nummer/navn på det afgrænsede område (AO)

Zone i AO

Region

Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger

1.

Inficeret område

Det vestlige Slovenien

Ankaran, Koper, Izola og Piran og

Sežana, Komen (bortset fra delkommunerne Brestovica — ID 2408) og Renče-Vogrsko.

Stødpudezone

Det vestlige Slovenien

Brda, Nova Gorica, Miren-Kostanjevica, Šempeter- Vrtojba, Ajdovščina, Vipava, Divača og Hrpelje-Kozina, og delkommunen Brestovica (ID 2408) i Komen kommune.

2.

Inficeret område

Det sydøstlige Slovenien

Dolenjske Toplice, Straža, Mirna peč, Novo mesto (bortset fra delkommuner Črešnjice — ID 1458 og Herinja vas — ID 1459).

Stødpudezone

Det sydøstlige Slovenien

Žužemberk, Trebnje, Mirna, Šentrupert, Sevnica, Krško, Brežice, Mokronog-Trebelno, Šmarješke Toplice, Škocjan, Šentjernej, Kostanjevica na Krki, Semič, Črnomelj og Metlika, og delkommuner i Novo mesto kommune: Črešnjice (ID 1458) og Herinja vas (ID 1459).

3.

Inficeret område

Det nordøstlige Slovenien

Dobrovnik og Lendava,

| | Trnovska vas, Destrnik, Sveti Jurij ob Ščavnici, Sveti Tomaž, |
| --- | --- |

Trnovska vas, Destrnik, Sveti Jurij ob Ščavnici, Sveti Tomaž,

| | de følgende delkommunener i Ljutomer kommune Desnjak (ID 262), Bučkovci — ID 252, Drakovci — ID 253, Moravci — ID 254, Godemarci — ID 255, Presika (ID 271, Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (267), Slamnjak (ID 268) og en del af Globoka (ID 274), |
| --- | --- |

de følgende delkommunener i Ljutomer kommune Desnjak (ID 262), Bučkovci — ID 252, Drakovci — ID 253, Moravci — ID 254, Godemarci — ID 255, Presika (ID 271, Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (267), Slamnjak (ID 268) og en del af Globoka (ID 274),

| | den del af delkommunen Globoka, der tilhører Razkrižje kommune, og |
| --- | --- |

den del af delkommunen Globoka, der tilhører Razkrižje kommune, og

| | delkommuner i Ormož kommune Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) og Ključarovci pri Ormožu (ID 287). |
| --- | --- |

delkommuner i Ormož kommune Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) og Ključarovci pri Ormožu (ID 287).

Stødpudezone

Det nordøstlige Slovenien

| | Cankova, Rogašovci, Kuzma, Grad, Gornji Petrovci, Šalovci, Puconci, Moravske Toplice, Hodoš, Kobilje, Tišina, Murska Sobota, Beltinci, Turnišče, Odranci, Velika Polana, Črenšovci |
| --- | --- |

Cankova, Rogašovci, Kuzma, Grad, Gornji Petrovci, Šalovci, Puconci, Moravske Toplice, Hodoš, Kobilje, Tišina, Murska Sobota, Beltinci, Turnišče, Odranci, Velika Polana, Črenšovci

| | Razkrižje, bortset fra delen af delkommune Globoka |
| --- | --- |

Razkrižje, bortset fra delen af delkommune Globoka

| | Ljutomer, bortset fra følgende delkommuner: Desnjak (ID 262), Bučkovci (ID 252), Drakovci (ID 253), Moravci (ID 254), Godemarci (ID 255), Presika (ID 271), Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), en del af Globoka (ID 274), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (267) og Slamnjak (ID 268) |
| --- | --- |

Ljutomer, bortset fra følgende delkommuner: Desnjak (ID 262), Bučkovci (ID 252), Drakovci (ID 253), Moravci (ID 254), Godemarci (ID 255), Presika (ID 271), Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), en del af Globoka (ID 274), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (267) og Slamnjak (ID 268)

| | Ormož, bortset fra følgende delkommuner: Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) og Ključarovci pri Ormožu (ID 287) og |
| --- | --- |

Ormož, bortset fra følgende delkommuner: Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) og Ključarovci pri Ormožu (ID 287) og

| | Središče ob Dravi, Maribor, Duplek, Lenart, Cerkvenjak Kungota, Pesnica, Šentilj, Sveti Jurij v Slovenskih goricah, Sveta Ana, Apače, Benedikt, Sveta Trojica v Slovenskih goricah, Gornja Radgona, Radenci, Križevci, Veržej, Sveti Andraž v Slovenskih goricah, Juršinci, Ptuj, Dornava, Gorišnica, Miklavž na Dravskem polju, Starše, Kidričevo, Hajdina, Markovci, Hoče-Slivnica, Rače-Fram, Zreče, Oplotnica, Slovenska Bistrica, Majšperk, Žetale, Podlehnik, Videm, Cirkulane, Zavrč, Vojnik, Slovenske Konjice, Poljčane, Makole, Šentjur, Šmarje pri Jelšah, Rogaška Slatina, Rogatec, Podčetrtek, Kozje og Bistrica ob Sotli. |
| --- | --- |

Središče ob Dravi, Maribor, Duplek, Lenart, Cerkvenjak Kungota, Pesnica, Šentilj, Sveti Jurij v Slovenskih goricah, Sveta Ana, Apače, Benedikt, Sveta Trojica v Slovenskih goricah, Gornja Radgona, Radenci, Križevci, Veržej, Sveti Andraž v Slovenskih goricah, Juršinci, Ptuj, Dornava, Gorišnica, Miklavž na Dravskem polju, Starše, Kidričevo, Hajdina, Markovci, Hoče-Slivnica, Rače-Fram, Zreče, Oplotnica, Slovenska Bistrica, Majšperk, Žetale, Podlehnik, Videm, Cirkulane, Zavrč, Vojnik, Slovenske Konjice, Poljčane, Makole, Šentjur, Šmarje pri Jelšah, Rogaška Slatina, Rogatec, Podčetrtek, Kozje og Bistrica ob Sotli.

6.   Spanien

Udvidelse af stødpudezoner i afgrænsede områder til inddæmning af Portugal på Spaniens område:

| Nummer/navn på det afgrænsede område (AO) | Zone i AO | Region | Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Stødpudezone | Galicien
  Provinsen Pontevedra | A cañiza: | Del af sognet Valeixe (Santa Cristina) |

Nummer/navn på det afgrænsede område (AO)

Zone i AO

Region

Kommuner eller andre administrative/geografiske afgrænsninger

1.

Stødpudezone

Galicien

Provinsen Pontevedra

A cañiza:

Del af sognet Valeixe (Santa Cristina)

Arbo:

| | Sognene Barcela (San Xoán) og Cequeliños (San Miguel), del af ognene Arbo (Santa María), Cabeiras (San Sebastián), Mourentán (San Cristovo) og Sela (Santa María) |
| --- | --- |

Sognene Barcela (San Xoán) og Cequeliños (San Miguel), del af ognene Arbo (Santa María), Cabeiras (San Sebastián), Mourentán (San Cristovo) og Sela (Santa María)

Crecente:

| | Sognene Albeos (San Xoán), Quintela (San Caetano) og Ribeira (Santa Mariña) |
| --- | --- |

Sognene Albeos (San Xoán), Quintela (San Caetano) og Ribeira (Santa Mariña)

| | Sognene Crecente (San Pedro), O Freixo (San Roque), Sendelle (Santa Cruz) og Vilar (San Xorxe) |
| --- | --- |

Sognene Crecente (San Pedro), O Freixo (San Roque), Sendelle (Santa Cruz) og Vilar (San Xorxe)

Tomiño:

| | Sognene Amorín (San Xoán) og Currás (San Martiño). |
| --- | --- |

Sognene Amorín (San Xoán) og Currás (San Martiño).

| | Del af sognene Piñeiro (San Salvador), Sobrada (San Salvador) og Taborda (San Miguel) |
| --- | --- |

Del af sognene Piñeiro (San Salvador), Sobrada (San Salvador) og Taborda (San Miguel)

Tui:

| | Sognene Baldráns (Santiago), Caldelas de Tui (San Martiño), Paramos (San Xoán) og Tui (O Sagrario) |
| --- | --- |

Sognene Baldráns (Santiago), Caldelas de Tui (San Martiño), Paramos (San Xoán) og Tui (O Sagrario)

| | Del af sognene Areas (Santa Mariña), Guillarei (San Mamede), Pazos de Reis (O Sagrario), Pexegueiro (San Miguel), Randufe (Santa María da Guía) og Rebordáns (San Bartolomeu) |
| --- | --- |

Del af sognene Areas (Santa Mariña), Guillarei (San Mamede), Pazos de Reis (O Sagrario), Pexegueiro (San Miguel), Randufe (Santa María da Guía) og Rebordáns (San Bartolomeu)

As Neves:

| | Sognene (Santa María), Liñares (Santa María), Setados (Santa Euxenia) og Vide (Santa María). |
| --- | --- |

Sognene (Santa María), Liñares (Santa María), Setados (Santa Euxenia) og Vide (Santa María).

| | Del af sognene Rubiós (San Xoán), San Cibrán de Ribarteme (San Cibrán), Santiago de Ribarteme (Santiago) og Tortoreos (Santiago) |
| --- | --- |

Del af sognene Rubiós (San Xoán), San Cibrán de Ribarteme (San Cibrán), Santiago de Ribarteme (Santiago) og Tortoreos (Santiago)

Salvaterra do Miño:

| | Sognene Arantei (San Pedro), Oleiros (Santa María) og Porto (San Paulo). |
| --- | --- |

Sognene Arantei (San Pedro), Oleiros (Santa María) og Porto (San Paulo).

| | Del af sognene Alxén (San Paio), Cabreira (San Miguel), Fiolledo (San Paio), Meder (Santo Adrián), Pesqueiras (Santa Mariña) og Salvaterra (San Lourenzo) |
| --- | --- |

Del af sognene Alxén (San Paio), Cabreira (San Miguel), Fiolledo (San Paio), Meder (Santo Adrián), Pesqueiras (Santa Mariña) og Salvaterra (San Lourenzo)

Salceda de Caselas:

| | Del af sognene Entenza (Santos Xusto e Pastor) og Soutelo (San Vicente). |
| --- | --- |

Del af sognene Entenza (Santos Xusto e Pastor) og Soutelo (San Vicente).

Galicien

Provinsen Orense

Padrenda:

Del af sognene Crespos (San Xoán), Desteriz (San Miguel), O Condado (Santa María) og Padrenda (San Cibrán).

---

BILAG II

Skabeloner til indberetning af resultaterne af de årlige undersøgelser, der foretages i henhold til artikel 6, litra b)

DEL A

1.   Skabelon til indberetning af resultater af årlige undersøgelser

Image 3

2.   Vejledning i udfyldelse af skabelonen

Hvis denne skabelon er udfyldt, skal skabelonen i del B i dette bilag ikke udfyldes.

| I kolonne 1 | : | Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det pågældende afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret. |
| --- | --- | --- |
| I kolonne 2 | : | Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse. |
| I kolonne 3 | : | Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen. |
| I kolonne 4 | : | Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO pr. skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder. |
| I kolonne 5 | : | Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret/angrebet område eller stødpudezone ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i inficeret område, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til stødpudezone, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker. |
| I kolonne 6 | : | Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsessiderne ved at vælge en af de følgende muligheder til beskrivelsen.






  1. | Friland (produktionsområde): 1.1 mark (agerjord, græsarealer), 1.2 frugtplantage/vinmark, 1.3 planteskole, 1.4 skov. |

I kolonne 1

:

Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det pågældende afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret.

I kolonne 2

:

Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse.

I kolonne 3

:

Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen.

I kolonne 4

:

Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO pr. skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder.

I kolonne 5

:

Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret/angrebet område eller stødpudezone ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i inficeret område, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til stødpudezone, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker.

I kolonne 6

:

Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsessiderne ved at vælge en af de følgende muligheder til beskrivelsen.

1.

Friland (produktionsområde): 1.1 mark (agerjord, græsarealer), 1.2 frugtplantage/vinmark, 1.3 planteskole, 1.4 skov.

| 2. | Friland (andet): 2.1. privat have 2.2 offentlige steder, 2.3 beskyttet område, 2.4 vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
| --- | --- |

2.

Friland (andet): 2.1. privat have 2.2 offentlige steder, 2.3 beskyttet område, 2.4 vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.).

| 3. | Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthus, 3.2 privat sted bortset fra væksthus, 3.3 offentligt sted bortset fra væksthus, 3.4 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
| --- | --- |

3.

Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthus, 3.2 privat sted bortset fra væksthus, 3.3 offentligt sted bortset fra væksthus, 3.4 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien).

I kolonne 7

:

Angiv, hvilke risikoområder der er identificeret baseret på skadegørerens/skadegørernes biologi, forekomsten af værtsplanter, økoklimatiske forhold og risikosteder.

I kolonne 8

:

Angiv de risikoområder, der er omfattet af undersøgelsen, fra dem, der er angivet i kolonne 7.

I kolonne 9

:

Angiv planter, frugter, frø, jord, emballagemateriale, træ, maskiner, køretøjer, vektor, vand eller andet og beskriv den specifikke situation.

I kolonne 10

:

Angiv listen over undersøgte plantearter/-slægter ved hjælp af en række per planteart/-slægt.

I kolonne 11

:

Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne blev gennemført.

I kolonne 12

:

Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke krav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante.

I kolonne 13 og 14

:

Angiv resultaterne, hvis det er relevant, og giv de tilgængelige oplysninger i de tilsvarende kolonner, »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel).

I kolonne 15

:

Angiv anmeldelserne af udbrud det år, undersøgelsen fandt sted for resultater i stødpudezonen. Det er ikke nødvendigt at angive anmeldelsesnummeret for udbruddet, hvis den kompetente myndighed har vurderet, at forekomsten er omhandlet af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 2, eller artikel 16 i forordning (EU) 2016/2031. I så fald angives årsagen til, at oplysningerne ikke er angivet i kolonne 16 (»Bemærkninger«).

DEL B

1.   Skabelon til indberetning af resultaterne af statistisk baserede årlige undersøgelser

Image 4

2.   Vejledning i udfyldelse af skabelonen

Hvis denne skabelon er udfyldt, skal skabelonen i del A i dette bilag ikke udfyldes.

Forklar de underliggende antagelser for undersøgelsens udformning pr. skadegører. Sammenfat og begrund:

| — | målpopulationen, den epidemiologiske enhed og inspektionsenhederne |
| --- | --- |

—

målpopulationen, den epidemiologiske enhed og inspektionsenhederne

| — | påvisningsmetoden og metodefølsomheden |
| --- | --- |

—

påvisningsmetoden og metodefølsomheden

| — | risikofaktorerne med angivelse af risikoniveauer og tilsvarende relative risici og andele af værtsplantepopulationen. |
| --- | --- |

—

risikofaktorerne med angivelse af risikoniveauer og tilsvarende relative risici og andele af værtsplantepopulationen.

| I kolonne 1 | : | Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det pågældende afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret. |
| --- | --- | --- |
| I kolonne 2 | : | Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse og eventuelle relevante ajourføringer. |
| I kolonne 3 | : | Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse og eventuelle relevante ajourføringer. |
| I kolonne 4 | : | Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO og de metoder, som anvendes i disse områder. |
| I kolonne 5 | : | Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret/angrebet område eller stødpudezone ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i det inficerede område, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til stødpudezonen, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker. |
| I kolonne 6 | : | Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsessiderne ved at vælge en af de følgende muligheder til beskrivelsen.






  1. | Friland (produktionsområde): 1.1 mark (agerjord, græsarealer), 1.2 frugtplantage/vinmark, 1.3 planteskole, 1.4 skov. |

I kolonne 1

:

Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det pågældende afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret.

I kolonne 2

:

Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse og eventuelle relevante ajourføringer.

I kolonne 3

:

Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse og eventuelle relevante ajourføringer.

I kolonne 4

:

Angiv metoden: Inddæmning (C). Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO og de metoder, som anvendes i disse områder.

I kolonne 5

:

Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Inficeret/angrebet område eller stødpudezone ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i det inficerede område, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til stødpudezonen, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker.

I kolonne 6

:

Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsessiderne ved at vælge en af de følgende muligheder til beskrivelsen.

1.

Friland (produktionsområde): 1.1 mark (agerjord, græsarealer), 1.2 frugtplantage/vinmark, 1.3 planteskole, 1.4 skov.

| 2. | Friland (andet): 2.1 private haver, 2.2 offentlige steder, 2.3 beskyttet område, 2.4 vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
| --- | --- |

2.

Friland (andet): 2.1 private haver, 2.2 offentlige steder, 2.3 beskyttet område, 2.4 vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.).

| 3. | Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthus, 3.2 privat sted bortset fra væksthus, 3.3 offentligt sted bortset fra væksthus, 3.4 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
| --- | --- |

3.

Fysisk lukkede betingelser: 3.1. væksthus, 3.2 privat sted bortset fra væksthus, 3.3 offentligt sted bortset fra væksthus, 3.4 andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien).

I kolonne 7

:

Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne blev gennemført.

I kolonne 8

:

Angiv den valgte målpopulation og listen over værtsarter og område, der er omfattet af undersøgelsen. Målpopulationen defineres som en række inspektionsenheder. Dens størrelse udtrykkes typisk i hektar for landbrugsarealer, men kan også udtrykkes i partier, marker, væksthuse osv. Begrund valget i de underliggende antagelser. Angiv de undersøgte inspektionsenheder. »Inspektionsenhed«: planter, plantedele, varer, materialer, skadegørervektorer, som er blevet undersøgt for at identificere og påvise forekomst af skadegørere.

I kolonne 9

:

Angiv de undersøgte epidemiologiske enheder med beskrivelse og måleenhed. »Epidemiologisk enhed«: Et homogent område, hvor interaktionerne mellem skadegøreren, værtsplanterne og de abiotiske og biotiske faktorer og forhold vil føre til samme epidemiologi, hvis skadegøreren forekommer. De epidemiologiske enheder er en underopdeling af målpopulationen, og de er epidemiologisk homogene med mindst én værtsplante. I nogle tilfælde kan hele værtspopulationen i en region/et område/et land defineres som en epidemiologisk enhed. Det kan være NUTS-regioner, byområder, skove, rosenhaver eller bedrifter eller hektarer. Valget af de epidemiologiske enheder skal være begrundet af de underliggende antagelser.

I kolonne 10

:

Angiv de anvendte metoder i forbindelse med undersøgelsen, herunder antallet af aktiviteter i hvert enkelt tilfælde, afhængigt af de specifikke krav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne for en given kolonne ikke er tilgængelige.

I kolonne 11

:

Angiv et skøn over prøveudtagningseffektiviteten. Ved prøveudtagningseffektivitet forstås sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante. For vektorer er det metodens effektivitet med hensyn til at indfange en positiv vektor, når den forekommer i undersøgelsesområdet. For jord er det effektiviteten af udtagningen af en jordprøve, hvori skadegøreren forekommer, når skadegøreren forekommer i undersøgelsesområdet.

I kolonne 12

:

»Metodefølsomhed«: sandsynligheden for, at en metode kan påvise forekomst af skadegørere. Metodefølsomheden defineres som sandsynligheden for, at en sand positiv vært testes positiv. Det er forholdet mellem prøveudtagningseffektiviteten (dvs. sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante) og den diagnostiske følsomhed (karakteriseret ved den visuelle undersøgelse og/eller laboratorietest, der anvendes i identifikationsprocessen).

I kolonne 13

:

Angiv risikofaktorerne i forskellige rækker ved brug af så mange rækker som nødvendigt. Angiv for hver risikofaktor risikoniveauet og den tilsvarende relative risiko og andelen af værtspopulationen.

I kolonne B

:

Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke krav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante. De oplysninger, der skal angives i disse kolonner, vedrører oplysningerne i kolonne 10 »Påvisningsmetoder«.

I kolonne 18

:

Angiv antal indfangningssteder, hvis dette antal afviger fra antal fælder (kolonne 17) (f.eks. hvis den samme fælde anvendes forskellige steder).

I kolonne 21

:

Angiv antal prøver, der er fundet positive eller negative, og ubestemte prøver. »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel osv.).

I kolonne 22

:

Angiv anmeldelserne af udbrud det år, undersøgelsen fandt sted. Det er ikke nødvendigt at angive anmeldelsesnummeret for udbruddet, hvis den kompetente myndighed har vurderet, at forekomsten er omhandlet af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 2, eller artikel 16 i forordning (EU) 2016/2031. I så fald angives årsagen til, at oplysningerne ikke er angivet i kolonne 25 (»Bemærkninger«).

I kolonne 23

:

Angiv undersøgelsens følsomhed som defineret i ISPM 31. Det opnåede konfidensniveau med hensyn til status som fri for skadegørere beregnes på grundlag af udførte undersøgelser (og/eller prøveudtagninger) i forhold til metodefølsomheden og udgangsprævalensen.

I kolonne 24

:

Angiv udgangsprævalensen på grundlag af et skøn foretaget forud for undersøgelsen af den sandsynlige faktiske forekomst af skadegøreren på marken. Udgangsprævalensen er fastsat som et mål for undersøgelsen og svarer til den afvejning, som de ansvarlige for risikostyringen foretager, mellem risikoen for at have skadegøreren og de ressourcer, der er til rådighed for undersøgelsen. For en sporingsundersøgelse fastsættes typisk en værdi på 1 %.

---

DIREKTIVER

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/45

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE DIREKTIV (EU) 2022/1631

af 12. maj 2022

om ændring, med henblik på tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling, af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår en undtagelse for anvendelse af bly i superledende kabler og tråde af bismuth-strontium-calcium-kobberoxid (BSCCO) samt i tilhørende elektriske forbindelser

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU af 8. juni 2011 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (1), særlig artikel 5, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til direktiv 2011/65/EU skal medlemsstaterne sørge for, at elektrisk og elektronisk udstyr, der bringes i omsætning, ikke indeholder de farlige stoffer, der er opført i bilag II til samme direktiv. Visse anvendelser, specifikt for medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter opført i nævnte direktivs bilag IV, er undtaget fra denne begrænsning |
| --- | --- |

(1)

I henhold til direktiv 2011/65/EU skal medlemsstaterne sørge for, at elektrisk og elektronisk udstyr, der bringes i omsætning, ikke indeholder de farlige stoffer, der er opført i bilag II til samme direktiv. Visse anvendelser, specifikt for medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter opført i nævnte direktivs bilag IV, er undtaget fra denne begrænsning

| (2) | De kategorier af elektrisk og elektronisk udstyr (EEE), som direktiv 2011/65/EU finder anvendelse på, er opført i nævnte direktivs bilag I. |
| --- | --- |

(2)

De kategorier af elektrisk og elektronisk udstyr (EEE), som direktiv 2011/65/EU finder anvendelse på, er opført i nævnte direktivs bilag I.

| (3) | Bly er et stof, som er underlagt begrænsninger, og som er opført i bilag II til direktiv 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(3)

Bly er et stof, som er underlagt begrænsninger, og som er opført i bilag II til direktiv 2011/65/EU.

| (4) | Den 25. marts 2019 modtog Kommissionen en ansøgning i henhold til artikel 5, stk. 3, i direktiv 2011/65/EU om tilføjelse af en undtagelse i bilag IV til nævnte direktiv vedrørende anvendelse af bly i superledende kabler og tråde af bismuth-strontium-calcium-kobberoxid samt i tilhørende elektriske forbindelser til andre EEE-komponenter (»den ønskede undtagelse«). Blydoteret BSCCO kan anvendes til at skabe superledende magnetiske kredsløb til medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter. |
| --- | --- |

(4)

Den 25. marts 2019 modtog Kommissionen en ansøgning i henhold til artikel 5, stk. 3, i direktiv 2011/65/EU om tilføjelse af en undtagelse i bilag IV til nævnte direktiv vedrørende anvendelse af bly i superledende kabler og tråde af bismuth-strontium-calcium-kobberoxid samt i tilhørende elektriske forbindelser til andre EEE-komponenter (»den ønskede undtagelse«). Blydoteret BSCCO kan anvendes til at skabe superledende magnetiske kredsløb til medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter.

| (5) | Vurderingen af den ønskede undtagelse omfattede høringer af interessenterne i henhold til artikel 5, stk. 7, i direktiv 2011/65/EU. De bemærkninger, der blev modtaget under disse høringer, blev offentliggjort på et særligt websted. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af den ønskede undtagelse omfattede høringer af interessenterne i henhold til artikel 5, stk. 7, i direktiv 2011/65/EU. De bemærkninger, der blev modtaget under disse høringer, blev offentliggjort på et særligt websted.

| (6) | Blyholdige lodninger anvendes til at forbinde de superledende tråde og kabler med andre EEE-komponenter. Der findes i øjeblikket ikke noget blyfrit alternativ på markedet, som giver en tilstrækkelig grad af pålidelighed i anvendelser, hvor der kræves egenskaber som duktilitet og lav resistivitet ved lave temperaturer. |
| --- | --- |

(6)

Blyholdige lodninger anvendes til at forbinde de superledende tråde og kabler med andre EEE-komponenter. Der findes i øjeblikket ikke noget blyfrit alternativ på markedet, som giver en tilstrækkelig grad af pålidelighed i anvendelser, hvor der kræves egenskaber som duktilitet og lav resistivitet ved lave temperaturer.

| (7) | I evalueringen af den ønskede undtagelse, som omfattede en teknisk og videnskabelig vurdering (2), konkluderedes det, at tilsætningen af bly til BSCCO giver tekniske og funktionelle fordele, som ikke kan opnås uden brug af bly. Disse tekniske og funktionelle fordele består i billeder med højere opløsning til medicinsk diagnose eller til forskning og innovation samt større stabilitet i de pågældende anvendelser. Tilføjelsen af bly til BSCCO gør det muligt at producere mere effektivt og pålideligt udstyr, hvilket er til gavn for sundhedspleje og innovation. |
| --- | --- |

(7)

I evalueringen af den ønskede undtagelse, som omfattede en teknisk og videnskabelig vurdering (2), konkluderedes det, at tilsætningen af bly til BSCCO giver tekniske og funktionelle fordele, som ikke kan opnås uden brug af bly. Disse tekniske og funktionelle fordele består i billeder med højere opløsning til medicinsk diagnose eller til forskning og innovation samt større stabilitet i de pågældende anvendelser. Tilføjelsen af bly til BSCCO gør det muligt at producere mere effektivt og pålideligt udstyr, hvilket er til gavn for sundhedspleje og innovation.

| (8) | Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at erstatte eller på anden måde eliminere bly i det superledende materiale og de tilhørende loddematerialer og opnå samme tekniske ydeevne, og det forventes heller ikke at blive muligt det inden for en overskuelig fremtid. Den ønskede undtagelse er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (3) og svækker ikke den miljø- og sundhedsbeskyttelse, der ydes ved forordningen. |
| --- | --- |

(8)

Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at erstatte eller på anden måde eliminere bly i det superledende materiale og de tilhørende loddematerialer og opnå samme tekniske ydeevne, og det forventes heller ikke at blive muligt det inden for en overskuelig fremtid. Den ønskede undtagelse er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (3) og svækker ikke den miljø- og sundhedsbeskyttelse, der ydes ved forordningen.

| (9) | Den ønskede undtagelse bør derfor indrømmes. |
| --- | --- |

(9)

Den ønskede undtagelse bør derfor indrømmes.

| (10) | De tekniske fordele ved det blydoterede BSCCO-materiale har potentiale til at skabe forbedringer og fremme innovation inden for medicinsk diagnostik og forskning. Undtagelsens varighed forventes ikke at få nogen negativ virkning på innovationen. Undtagelsen bør derfor indrømmes for en betydelig gyldighedsperiode i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, første afsnit, i direktiv 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(10)

De tekniske fordele ved det blydoterede BSCCO-materiale har potentiale til at skabe forbedringer og fremme innovation inden for medicinsk diagnostik og forskning. Undtagelsens varighed forventes ikke at få nogen negativ virkning på innovationen. Undtagelsen bør derfor indrømmes for en betydelig gyldighedsperiode i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, første afsnit, i direktiv 2011/65/EU.

| (11) | Direktiv 2011/65/EU bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 2011/65/EU bør derfor ændres —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag IV til direktiv 2011/65/EU ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 28. februar 2023 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. marts 2023.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. maj 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 174 af 1.7.2011, s. 88.

1

(2)  Study to assess seven exemption requests relating to Annex III and IV to Directive 2011/65/EU.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

3

---

BILAG

I bilag IV til direktiv 2011/65/EU tilføjes følgende punkt:

| »48. | Bly i superledende kabler og -tråde af bismuth-strontium-calcium-kobberoxid (BSCCO) samt i tilhørende elektriske forbindelser
  Udløber den 30. juni 2027.« |
| --- | --- |

»48.

Bly i superledende kabler og -tråde af bismuth-strontium-calcium-kobberoxid (BSCCO) samt i tilhørende elektriske forbindelser

Udløber den 30. juni 2027.«

---

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/48

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE DIREKTIV (EU) 2022/1632

af 12. maj 2022

om ændring, med henblik på tilpasning til den videnskabelige og tekniske udvikling, af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår en undtagelse for anvendelse af bly i visse MRI-apparater

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU af 8. juni 2011 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (1), særlig artikel 5, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til direktiv 2011/65/EU skal medlemsstaterne sørge for, at elektrisk og elektronisk udstyr, der bringes i omsætning, ikke indeholder de farlige stoffer, der er opført i bilag II til samme direktiv. Visse anvendelser, specifikt for medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter opført i nævnte direktivs bilag IV, er undtaget fra denne begrænsning |
| --- | --- |

(1)

I henhold til direktiv 2011/65/EU skal medlemsstaterne sørge for, at elektrisk og elektronisk udstyr, der bringes i omsætning, ikke indeholder de farlige stoffer, der er opført i bilag II til samme direktiv. Visse anvendelser, specifikt for medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter opført i nævnte direktivs bilag IV, er undtaget fra denne begrænsning

| (2) | De kategorier af elektrisk og elektronisk udstyr, som direktiv 2011/65/EU finder anvendelse på, er opført i direktivets bilag I. |
| --- | --- |

(2)

De kategorier af elektrisk og elektronisk udstyr, som direktiv 2011/65/EU finder anvendelse på, er opført i direktivets bilag I.

| (3) | Bly er et stof, som er underlagt begrænsninger, og som er opført i bilag II til direktiv 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(3)

Bly er et stof, som er underlagt begrænsninger, og som er opført i bilag II til direktiv 2011/65/EU.

| (4) | Ved delegeret direktiv 2014/7/EU (2) har Kommissionen indrømmet en undtagelse for anvendelsen af bly i loddemateriale, belægninger på tilslutninger på elektriske og elektroniske komponenter og printplader, forbindelser mellem elektriske ledninger, skærme og indesluttede forbindelsesdele, som anvendes i visse former for medicinsk udstyr til magnetisk resonans-billeddannelse (MRI) (»undtagelsen«), ved at opføre disse anvendelser i bilag IV til direktiv 2011/65/EU. Undtagelsen skulle udløbe den 30. juni 2020. |
| --- | --- |

(4)

Ved delegeret direktiv 2014/7/EU (2) har Kommissionen indrømmet en undtagelse for anvendelsen af bly i loddemateriale, belægninger på tilslutninger på elektriske og elektroniske komponenter og printplader, forbindelser mellem elektriske ledninger, skærme og indesluttede forbindelsesdele, som anvendes i visse former for medicinsk udstyr til magnetisk resonans-billeddannelse (MRI) (»undtagelsen«), ved at opføre disse anvendelser i bilag IV til direktiv 2011/65/EU. Undtagelsen skulle udløbe den 30. juni 2020.

| (5) | Den 12. december 2018 modtog Kommissionen en ansøgning om fornyelse af undtagelsen (herefter »ansøgningen om fornyelse«), hvilket var inden for den frist, der er fastsat i artikel 5, stk. 5, i direktiv 2011/65/EU. I henhold til denne bestemmelse forbliver den eksisterende undtagelse gyldig, indtil der er truffet afgørelse om ansøgningen om fornyelse. |
| --- | --- |

(5)

Den 12. december 2018 modtog Kommissionen en ansøgning om fornyelse af undtagelsen (herefter »ansøgningen om fornyelse«), hvilket var inden for den frist, der er fastsat i artikel 5, stk. 5, i direktiv 2011/65/EU. I henhold til denne bestemmelse forbliver den eksisterende undtagelse gyldig, indtil der er truffet afgørelse om ansøgningen om fornyelse.

| (6) | Vurderingen af ansøgningen om fornyelse omfattede høringer af interessenterne i henhold til artikel 5, stk. 7, i direktiv 2011/65/EU. De bemærkninger, der blev modtaget under disse høringer, blev offentliggjort på et særligt websted. |
| --- | --- |

(6)

Vurderingen af ansøgningen om fornyelse omfattede høringer af interessenterne i henhold til artikel 5, stk. 7, i direktiv 2011/65/EU. De bemærkninger, der blev modtaget under disse høringer, blev offentliggjort på et særligt websted.

| (7) | I vurderingen af ansøgningen om fornyelse, som omfattede en teknisk og videnskabelig vurdering (3), konkluderedes det, at MRI-apparater af ældre dato er afhængige af blyholdige MRI-komponenter og kun i meget ringe grad kompatible med nye blyfri MRI-komponenter. Det konkluderedes endvidere, at der allerede findes blyfri modeller af ikkeintegrerede MRI-spoler. Hvad angår MRI-apparater med integrerede spoler er der imidlertid behov for mere tid til den tekniske udvikling af blyfri løsninger og godkendelsesproceduren herfor. |
| --- | --- |

(7)

I vurderingen af ansøgningen om fornyelse, som omfattede en teknisk og videnskabelig vurdering (3), konkluderedes det, at MRI-apparater af ældre dato er afhængige af blyholdige MRI-komponenter og kun i meget ringe grad kompatible med nye blyfri MRI-komponenter. Det konkluderedes endvidere, at der allerede findes blyfri modeller af ikkeintegrerede MRI-spoler. Hvad angår MRI-apparater med integrerede spoler er der imidlertid behov for mere tid til den tekniske udvikling af blyfri løsninger og godkendelsesproceduren herfor.

| (8) | Anvendelse af bly i nye modeller af ikkeintegrerede MRI-spoler og i kommende blyfri MRI-apparater med integrerede spoler bør udelukkes fra undtagelsen ved angivelse af specifikke datoer. |
| --- | --- |

(8)

Anvendelse af bly i nye modeller af ikkeintegrerede MRI-spoler og i kommende blyfri MRI-apparater med integrerede spoler bør udelukkes fra undtagelsen ved angivelse af specifikke datoer.

| (9) | Hvis anmodningen om fornyelse ikke imødekommes, kan det føre til, at MRI-apparater må kasseres, før de er udtjent, fordi der er mangel på kompatible komponenter og ikke er mulighed for at ændre konstruktionen. Dette kan medføre mangel på MRI-udstyr, hvilket igen kan føre til forringede sundhedsydelser for patienterne. |
| --- | --- |

(9)

Hvis anmodningen om fornyelse ikke imødekommes, kan det føre til, at MRI-apparater må kasseres, før de er udtjent, fordi der er mangel på kompatible komponenter og ikke er mulighed for at ændre konstruktionen. Dette kan medføre mangel på MRI-udstyr, hvilket igen kan føre til forringede sundhedsydelser for patienterne.

| (10) | Den samlede negative miljø-, sundheds-, og forbrugerbeskyttelsesmæssige indvirkning som følge af substitutionen er større end de samlede miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsesmæssige fordele. Undtagelsen er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (4) og svækker således ikke den miljø- og sundhedsbeskyttelse, der ydes ved den. |
| --- | --- |

(10)

Den samlede negative miljø-, sundheds-, og forbrugerbeskyttelsesmæssige indvirkning som følge af substitutionen er større end de samlede miljø-, sundheds- og forbrugerbeskyttelsesmæssige fordele. Undtagelsen er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (4) og svækker således ikke den miljø- og sundhedsbeskyttelse, der ydes ved den.

| (11) | Fornyelsen af undtagelsen bør derfor indrømmes. |
| --- | --- |

(11)

Fornyelsen af undtagelsen bør derfor indrømmes.

| (12) | For at sikre, at der er kompatible MRI-komponenter til rådighed for sundhedstjenesterne, og for at give tid til udvikling af blyfri alternativer bør undtagelsen fornyes, idet anvendelsesområdet revideres, og der fastsættes en maksimal varighed på 7 år indtil den 30. juni 2027 i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, første afsnit, i direktiv 2011/65/EU. I lyset af resultaterne af de igangværende bestræbelser på at finde et pålideligt alternativ forventes varigheden af denne undtagelse ikke at få nogen negative følger for innovationen. |
| --- | --- |

(12)

For at sikre, at der er kompatible MRI-komponenter til rådighed for sundhedstjenesterne, og for at give tid til udvikling af blyfri alternativer bør undtagelsen fornyes, idet anvendelsesområdet revideres, og der fastsættes en maksimal varighed på 7 år indtil den 30. juni 2027 i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, første afsnit, i direktiv 2011/65/EU. I lyset af resultaterne af de igangværende bestræbelser på at finde et pålideligt alternativ forventes varigheden af denne undtagelse ikke at få nogen negative følger for innovationen.

| (13) | Direktiv 2011/65/EU bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 2011/65/EU bør derfor ændres —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag IV til direktiv 2011/65/EU ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 28. februar 2023 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. marts 2023.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. maj 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 174 af 1.7.2011, s. 88.

1

(2)  Kommissionens delegerede direktiv 2014/7/EU af 18. oktober 2013 om tilpasning til den tekniske udvikling af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår indrømmelse af en undtagelse for bly i loddemateriale, belægninger på tilslutninger på elektriske og elektroniske komponenter og printplader, forbindelser mellem elektriske ledninger, skærme og indesluttede forbindelsesdele, som anvendes a) i magnetfelter inden for en kugle af 1 meters radius med centrum i magnetens isocenter i radiologisk udstyr til medicinsk MR-skanning, herunder patientmonitorer fremstillet til brug inden for denne kugle eller b) i magnetfelter inden for 1 meters afstand til yderfladen af cyklotronmagneter og magneter til stråletransport og stråleretningskontrol i forbindelse med partikelterapi (EUT L 4 af 9.1.2014, s. 57).

2

(3)  Study to assess seven exemption requests relating to Annex III and IV to Directive 2011/65/EU (Pack 18).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

4

---

BILAG

I bilag IV til direktiv 2011/65/EU indsættes følgende i punkt 27 som litra c) og d):

| | »c) | ikkeintegrerede MRI-spoler, for hvilke overensstemmelseserklæringen for den pågældende model er udstedt første gang inden den 23. september 2022, eller |
| --- | --- | --- |

»c)

ikkeintegrerede MRI-spoler, for hvilke overensstemmelseserklæringen for den pågældende model er udstedt første gang inden den 23. september 2022, eller

| d) | MRI-apparater med integrerede spoler, der anvendes i magnetfelter inden for en kugle af 1 meters radius med centrum i magnetens isocenter i udstyr til medicinsk magnetisk resonans-billeddannelse, for hvilket overensstemmelseserklæringen er udstedt første gang inden den 30. juni 2024. |
| --- | --- |

d)

MRI-apparater med integrerede spoler, der anvendes i magnetfelter inden for en kugle af 1 meters radius med centrum i magnetens isocenter i udstyr til medicinsk magnetisk resonans-billeddannelse, for hvilket overensstemmelseserklæringen er udstedt første gang inden den 30. juni 2024.

Udløber den 30. juni 2027.«

---

AFGØRELSER

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/52

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/1633

af 20. september 2022

om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 om midlertidig støtte til Republikken Bulgarien i henhold til forordning (EU) 2020/672 til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2020/672 af 19. maj 2020 om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (1), særlig artikel 6, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forlængelse af en anmodning fra Bulgarien af 7. august 2020 tildelte Rådet i medfør af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 (2) finansiel støtte til Bulgarien i form af et lån på højst 511 000 000 EUR med en maksimal gennemsnitlig løbetid på 15 år og en rådighedsperiode på 18 måneder med henblik på at supplere Bulgariens nationale indsats for at imødegå virkningerne af covid-19-udbruddet og håndtere udbruddets socioøkonomiske konsekvenser for arbejdstagere og selvstændige. |
| --- | --- |

(1)

I forlængelse af en anmodning fra Bulgarien af 7. august 2020 tildelte Rådet i medfør af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 (2) finansiel støtte til Bulgarien i form af et lån på højst 511 000 000 EUR med en maksimal gennemsnitlig løbetid på 15 år og en rådighedsperiode på 18 måneder med henblik på at supplere Bulgariens nationale indsats for at imødegå virkningerne af covid-19-udbruddet og håndtere udbruddets socioøkonomiske konsekvenser for arbejdstagere og selvstændige.

| (2) | Lånet skulle anvendes af Bulgarien til at finansiere de arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343. |
| --- | --- |

(2)

Lånet skulle anvendes af Bulgarien til at finansiere de arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343.

| (3) | Covid-19-udbruddet fastlåser fortsat en væsentlig del af arbejdsstyrken i Bulgarien. Dette har ført til gentagne pludselige og kraftige stigninger i de offentlige udgifter i Bulgarien med hensyn til den foranstaltning, der er omhandlet i artikel 3, litra b), i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-udbruddet fastlåser fortsat en væsentlig del af arbejdsstyrken i Bulgarien. Dette har ført til gentagne pludselige og kraftige stigninger i de offentlige udgifter i Bulgarien med hensyn til den foranstaltning, der er omhandlet i artikel 3, litra b), i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343.

| (4) | Covid-19-udbruddet og de ekstraordinære foranstaltninger, som Bulgarien har gennemført i 2020, 2021 og 2022 for at dæmme op for dette udbrud og dets socioøkonomiske og sundhedsrelaterede konsekvenser, havde og har stadig dramatiskindvirkning på de offentlige finanser. I 2020 havde Bulgarien et offentligt underskud og en offentlig gæld på henholdsvis 4,0 % og 24,7 % af bruttonationalproduktet (BNP), hvilket steg til henholdsvis 4,1 % og 25,1 % ved udgangen af 2021. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes Bulgarien at have et offentligt underskud og en offentlig gæld på henholdsvis 3,7 % og 25,3 % af BNP ved udgangen af 2022. Bulgariens BNP forventes at stige med 2,1 % i 2022. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-udbruddet og de ekstraordinære foranstaltninger, som Bulgarien har gennemført i 2020, 2021 og 2022 for at dæmme op for dette udbrud og dets socioøkonomiske og sundhedsrelaterede konsekvenser, havde og har stadig dramatiskindvirkning på de offentlige finanser. I 2020 havde Bulgarien et offentligt underskud og en offentlig gæld på henholdsvis 4,0 % og 24,7 % af bruttonationalproduktet (BNP), hvilket steg til henholdsvis 4,1 % og 25,1 % ved udgangen af 2021. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes Bulgarien at have et offentligt underskud og en offentlig gæld på henholdsvis 3,7 % og 25,3 % af BNP ved udgangen af 2022. Bulgariens BNP forventes at stige med 2,1 % i 2022.

| (5) | Den 23. juni 2022 anmodede Bulgarien om yderligere finansiel støtte fra Unionen på 460 170 000 EUR med henblik på fortsat at supplere landets nationale indsats i 2020, 2021 og 2022 for at imødegå virkningerne af covid-19-udbruddet og håndtere udbruddets socioøkonomiske konsekvenser for arbejdstagere. Bulgarien forlængede og ændrede navnlig de arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, der er omhandlet i betragtning 6. |
| --- | --- |

(5)

Den 23. juni 2022 anmodede Bulgarien om yderligere finansiel støtte fra Unionen på 460 170 000 EUR med henblik på fortsat at supplere landets nationale indsats i 2020, 2021 og 2022 for at imødegå virkningerne af covid-19-udbruddet og håndtere udbruddets socioøkonomiske konsekvenser for arbejdstagere. Bulgarien forlængede og ændrede navnlig de arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, der er omhandlet i betragtning 6.

| (6) | Det forlængede løntilskud ydes til virksomheder, der på grund af covid-19-udbruddet har været ramt af en nedgang i indtægterne på mindst 30 % som følge af begrænsninger af deres aktiviteter mellem den 13. marts 2020 og den 31. december 2020. Virksomhederne må ikke afskedige medarbejderne i hele den periode, de er omfattet af foranstaltningen, og i en tilsvarende periode derefter. Det månedlige løntilskud til de støtteberettigede virksomheder udgør mellem 50 % og 60 % af medarbejderens månedlige bruttoløn (inklusive arbejdsgiverens socialsikringsbidrag) afhængigt af omfanget af faldet i salgsindtægterne. Denne foranstaltning er en forlængelse af den foranstaltning, der er beskrevet i artikel 3, litra b), i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343, jf. »det bulgarske ministerråds dekret nr. 151 af 3. juli 2020«, som ændret ved dekret nr. 278 af 12. oktober 2020, dekret nr. 416 af 30. december 2020, dekret nr. 93 af 18. marts 2021, dekret nr. 213 af 1. juli 2021, dekret nr. 322 af 7. oktober 2021, dekret nr. 482 af 30. december 2021 og dekret nr. 40 af 31. marts 2022. (3) |
| --- | --- |

(6)

Det forlængede løntilskud ydes til virksomheder, der på grund af covid-19-udbruddet har været ramt af en nedgang i indtægterne på mindst 30 % som følge af begrænsninger af deres aktiviteter mellem den 13. marts 2020 og den 31. december 2020. Virksomhederne må ikke afskedige medarbejderne i hele den periode, de er omfattet af foranstaltningen, og i en tilsvarende periode derefter. Det månedlige løntilskud til de støtteberettigede virksomheder udgør mellem 50 % og 60 % af medarbejderens månedlige bruttoløn (inklusive arbejdsgiverens socialsikringsbidrag) afhængigt af omfanget af faldet i salgsindtægterne. Denne foranstaltning er en forlængelse af den foranstaltning, der er beskrevet i artikel 3, litra b), i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343, jf. »det bulgarske ministerråds dekret nr. 151 af 3. juli 2020«, som ændret ved dekret nr. 278 af 12. oktober 2020, dekret nr. 416 af 30. december 2020, dekret nr. 93 af 18. marts 2021, dekret nr. 213 af 1. juli 2021, dekret nr. 322 af 7. oktober 2021, dekret nr. 482 af 30. december 2021 og dekret nr. 40 af 31. marts 2022. (3)

| (7) | Bulgarien opfylder de i artikel 3 i forordning (EU) 2020/672 nævnte betingelser for at anmode om finansiel støtte. Bulgarien har forelagt Kommissionen passende dokumentation for, at de faktiske og planlagte offentlige udgifter pr. 1. februar 2020 er steget med 1 015 050 000 EUR som følge af de nationale foranstaltninger, der er truffet for at imødegå de socioøkonomiske virkninger af covid-19-udbruddet. Der er tale om en pludselig og kraftig stigning, fordi den er knyttet til en udvidelse eller ændring af eksisterende nationale foranstaltninger, der er direkte knyttet til arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, og som omfatter en betydelig del af virksomhederne og arbejdsstyrken i Bulgarien. Bulgarien agter at finansiere 43 880 000 EUR af det øgede udgiftsbeløb ved hjælp af egne midler. |
| --- | --- |

(7)

Bulgarien opfylder de i artikel 3 i forordning (EU) 2020/672 nævnte betingelser for at anmode om finansiel støtte. Bulgarien har forelagt Kommissionen passende dokumentation for, at de faktiske og planlagte offentlige udgifter pr. 1. februar 2020 er steget med 1 015 050 000 EUR som følge af de nationale foranstaltninger, der er truffet for at imødegå de socioøkonomiske virkninger af covid-19-udbruddet. Der er tale om en pludselig og kraftig stigning, fordi den er knyttet til en udvidelse eller ændring af eksisterende nationale foranstaltninger, der er direkte knyttet til arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, og som omfatter en betydelig del af virksomhederne og arbejdsstyrken i Bulgarien. Bulgarien agter at finansiere 43 880 000 EUR af det øgede udgiftsbeløb ved hjælp af egne midler.

| (8) | Kommissionen har hørt Bulgarien og bekræftet, at der er sket en pludselig og kraftig stigning i de faktiske og planlagte offentlige udgifter, der er direkte knyttet til arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger som omhandlet i anmodningen af 23. juni 2022, jf. artikel 6 i forordning (EU) 2020/672. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har hørt Bulgarien og bekræftet, at der er sket en pludselig og kraftig stigning i de faktiske og planlagte offentlige udgifter, der er direkte knyttet til arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger som omhandlet i anmodningen af 23. juni 2022, jf. artikel 6 i forordning (EU) 2020/672.

| (9) | Der bør derfor ydes finansiel støtte med henblik på at hjælpe Bulgarien med at imødegå de socioøkonomiske virkninger af den alvorlige økonomiske forstyrrelse som følge af covid-19-udbruddet. Kommissionen bør træffe afgørelser vedrørende løbetid, størrelse og frigivelse af rater og trancher i et tæt samarbejde med de nationale myndigheder. |
| --- | --- |

(9)

Der bør derfor ydes finansiel støtte med henblik på at hjælpe Bulgarien med at imødegå de socioøkonomiske virkninger af den alvorlige økonomiske forstyrrelse som følge af covid-19-udbruddet. Kommissionen bør træffe afgørelser vedrørende løbetid, størrelse og frigivelse af rater og trancher i et tæt samarbejde med de nationale myndigheder.

| (10) | Da den rådighedsperiode, der er angivet i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343, er udløbet, er der behov for en ny rådighedsperiode for den supplerende finansielle støtte. Rådighedsperioden for finansiel støtte, der ydes ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343, bør forlænges med 21 måneder, og den samlede rådighedsperiode bør derfor være 39 måneder fra den første dag efter, at gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 har fået virkning. |
| --- | --- |

(10)

Da den rådighedsperiode, der er angivet i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343, er udløbet, er der behov for en ny rådighedsperiode for den supplerende finansielle støtte. Rådighedsperioden for finansiel støtte, der ydes ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343, bør forlænges med 21 måneder, og den samlede rådighedsperiode bør derfor være 39 måneder fra den første dag efter, at gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 har fået virkning.

| (11) | Bulgarien og Kommissionen bør tage hensyn til denne afgørelse i den låneaftale, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2020/672. |
| --- | --- |

(11)

Bulgarien og Kommissionen bør tage hensyn til denne afgørelse i den låneaftale, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2020/672.

| (12) | Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager om forvridning af det indre marked, som indledes, navnlig i henhold til traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte. |
| --- | --- |

(12)

Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager om forvridning af det indre marked, som indledes, navnlig i henhold til traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte.

| (13) | Bulgarien bør regelmæssigt underrette Kommissionen om gennemførelsen af de planlagte offentlige udgifter, således at Kommissionen kan vurdere, i hvilket omfang Bulgarien har afholdt disse udgifter. |
| --- | --- |

(13)

Bulgarien bør regelmæssigt underrette Kommissionen om gennemførelsen af de planlagte offentlige udgifter, således at Kommissionen kan vurdere, i hvilket omfang Bulgarien har afholdt disse udgifter.

| (14) | Afgørelsen om at yde finansiel støtte er blevet truffet under hensyntagen til Bulgariens eksisterende og forventede behov samt anmodninger om finansiel støtte i henhold til forordning (EU) 2020/672, som andre medlemsstater allerede har indgivet eller planlagt at indgive, samtidig med at principperne om ligebehandling, solidaritet, proportionalitet og gennemsigtighed anvendes — |
| --- | --- |

(14)

Afgørelsen om at yde finansiel støtte er blevet truffet under hensyntagen til Bulgariens eksisterende og forventede behov samt anmodninger om finansiel støtte i henhold til forordning (EU) 2020/672, som andre medlemsstater allerede har indgivet eller planlagt at indgive, samtidig med at principperne om ligebehandling, solidaritet, proportionalitet og gennemsigtighed anvendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 og 2 affattes således:

  »1.   Unionen stiller et lån på højst 971 170 000 EUR til rådighed for Bulgarien. Lånet har en maksimal gennemsnitlig løbetid på 15 år.


  2.   Rådighedsperioden for den finansielle støtte, der ydes ved denne afgørelse, er 39 måneder fra den første dag efter, at denne afgørelse har fået virkning.« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 og 2 affattes således:

»1.   Unionen stiller et lån på højst 971 170 000 EUR til rådighed for Bulgarien. Lånet har en maksimal gennemsnitlig løbetid på 15 år.

2.   Rådighedsperioden for den finansielle støtte, der ydes ved denne afgørelse, er 39 måneder fra den første dag efter, at denne afgørelse har fået virkning.«

| b) | Stk. 4 affattes således:

  »4.   Den første rate frigives under forbehold af, at den i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2020/672 omhandlede låneaftale træder i kraft. Eventuelle efterfølgende rater frigives i overensstemmelse med vilkårene i nævnte låneaftale eller, hvor det er relevant, på betingelse af ikrafttrædelsen af et tillæg dertil eller af ændret låneaftale indgået mellem Bulgarien og Kommissionen, der erstatter den oprindelige låneaftale.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Den første rate frigives under forbehold af, at den i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2020/672 omhandlede låneaftale træder i kraft. Eventuelle efterfølgende rater frigives i overensstemmelse med vilkårene i nævnte låneaftale eller, hvor det er relevant, på betingelse af ikrafttrædelsen af et tillæg dertil eller af ændret låneaftale indgået mellem Bulgarien og Kommissionen, der erstatter den oprindelige låneaftale.«

| 2) | Artikel 3 affattes således:

  »Artikel 3
  Bulgarien kan finansiere følgende foranstaltninger:






  a) | løntilskud til virksomheder, jf. »det bulgarske ministerråds dekret nr. 55 af 30. marts 2020« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

Bulgarien kan finansiere følgende foranstaltninger:

a)

løntilskud til virksomheder, jf. »det bulgarske ministerråds dekret nr. 55 af 30. marts 2020«

| b) | løntilskud til virksomheder, jf. »det bulgarske ministerråds dekret nr. 151 af 3. juli 2020«, som ændret ved dekret nr. 278 af 12. oktober 2020, dekret nr. 416 af 30. december 2020, dekret nr. 93 af 18. marts 2021, dekret nr. 213 af 1. juli 2021, dekret nr. 322 af 7. oktober 2021, dekret nr. 482 af 30. december 2021 og dekret nr. 40 af 31. marts 2022.« |
| --- | --- |

b)

løntilskud til virksomheder, jf. »det bulgarske ministerråds dekret nr. 151 af 3. juli 2020«, som ændret ved dekret nr. 278 af 12. oktober 2020, dekret nr. 416 af 30. december 2020, dekret nr. 93 af 18. marts 2021, dekret nr. 213 af 1. juli 2021, dekret nr. 322 af 7. oktober 2021, dekret nr. 482 af 30. december 2021 og dekret nr. 40 af 31. marts 2022.«

| 3) | Artikel 4 affattes således:

  »Artikel 4

  1.   Bulgarien underretter senest den 30. marts 2021 og derefter hver sjette måned Kommissionen om afholdelsen af de planlagte offentlige udgifter, indtil de planlagte offentlige udgifter er blevet fuldt ud afholdt.


  2.   Hvis foranstaltningerne i artikel 3 tager udgangspunkt i planlagte offentlige udgifter og er genstand for en gennemførelsesafgørelse om ændring af nærværende afgørelse, underretter Bulgarien senest seks måneder efter datoen for vedtagelse af den pågældende ændringsgennemførelsesafgørelse og derefter hver sjette måned Kommissionen om afholdelsen af de planlagte offentlige udgifter, indtil de pågældende planlagte offentlige udgifter er fuldt ud afholdt.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 4 affattes således:

»Artikel 4

1.   Bulgarien underretter senest den 30. marts 2021 og derefter hver sjette måned Kommissionen om afholdelsen af de planlagte offentlige udgifter, indtil de planlagte offentlige udgifter er blevet fuldt ud afholdt.

2.   Hvis foranstaltningerne i artikel 3 tager udgangspunkt i planlagte offentlige udgifter og er genstand for en gennemførelsesafgørelse om ændring af nærværende afgørelse, underretter Bulgarien senest seks måneder efter datoen for vedtagelse af den pågældende ændringsgennemførelsesafgørelse og derefter hver sjette måned Kommissionen om afholdelsen af de planlagte offentlige udgifter, indtil de pågældende planlagte offentlige udgifter er fuldt ud afholdt.«

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien.

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen til adressaten.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. september 2022.

På Rådets vegne

M. BEK

Formand

---

(1)  
  EUT L 159 af 20.5.2020, s. 1.

1

(2)  Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1343 af 25. september 2020 om midlertidig støtte til Republikken Bulgarien i henhold til forordning (EU) 2020/672 til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i nødsituationen som følge af covid-19-udbruddet (EUT L 314 af 29.9.2020, s. 10).

2

(3)  Bekendtgjort i lovtidende nr. 60 af 7. juli 2020, ændret og suppleret i lovtidende nr. 89 af 16. oktober 2020, suppleret i lovtidende nr. 110 af 29. december 2020, ændret i lovtidende nr. 2 af 8. januar 2021, ændret og suppleret i lovtidende nr. 24 af 23. marts 2021, ændret og suppleret i lovtidende nr. 56 af 6. juli 2021, ændret og suppleret i lovtidende nr. 85 af 12. oktober 2021, suppleret i lovtidende nr. 97 af 19. november 2021, ændret i lovtidende nr. 1 af 4. januar 2022 og ændret i lovtidende nr. 27 af 5. april 2022.

3

---

HENSTILLINGER

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/56

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2022/1634

af 16. september 2022

om interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i mediesektoren

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Uafhængige medietjenester spiller en unik rolle på det indre marked. De udgør en økonomisk vigtig sektor i hastig forandring og giver samtidig både borgere og virksomheder adgang til en mangfoldighed af synspunkter og pålidelige informationskilder, og de opfylder dermed en almennyttig funktion som »offentlig vagthund«. |
| --- | --- |

(1)

Uafhængige medietjenester spiller en unik rolle på det indre marked. De udgør en økonomisk vigtig sektor i hastig forandring og giver samtidig både borgere og virksomheder adgang til en mangfoldighed af synspunkter og pålidelige informationskilder, og de opfylder dermed en almennyttig funktion som »offentlig vagthund«.

| (2) | Medietjenester spiller en afgørende rolle i demokratiske samfund, idet de tilvejebringer information, som er et offentligt gode. For at kunne udfylde en så væsentlig samfundsmæssig rolle og trives på markedet er medietjenesteudbydere nødt til at kunne levere deres tjenester frit og uafhængigt på et marked, der er åbent og gennemsigtigt, og som skaber grobund for en mangfoldighed af medieaktører og synspunkter. |
| --- | --- |

(2)

Medietjenester spiller en afgørende rolle i demokratiske samfund, idet de tilvejebringer information, som er et offentligt gode. For at kunne udfylde en så væsentlig samfundsmæssig rolle og trives på markedet er medietjenesteudbydere nødt til at kunne levere deres tjenester frit og uafhængigt på et marked, der er åbent og gennemsigtigt, og som skaber grobund for en mangfoldighed af medieaktører og synspunkter.

| (3) | Medietjenesteudbydere nyder ikke blot beskyttelse efter EU's regler om det indre marked, men også i henhold til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), da de er vigtige for udøvelsen af retten til ytrings- og informationsfrihed. I chartrets artikel 11 fastsættes det også, at mediefrihed og mediernes pluralisme skal respekteres, og at ytringsfriheden omfatter frihed til at modtage eller meddele oplysninger uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til medlemsstaternes landegrænser. Desuden har et velfungerende indre marked for medietjenester direkte indvirkning på retsstatsprincippet og demokratiet, som er grundlæggende værdier i EU og nedfældet i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(3)

Medietjenesteudbydere nyder ikke blot beskyttelse efter EU's regler om det indre marked, men også i henhold til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), da de er vigtige for udøvelsen af retten til ytrings- og informationsfrihed. I chartrets artikel 11 fastsættes det også, at mediefrihed og mediernes pluralisme skal respekteres, og at ytringsfriheden omfatter frihed til at modtage eller meddele oplysninger uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til medlemsstaternes landegrænser. Desuden har et velfungerende indre marked for medietjenester direkte indvirkning på retsstatsprincippet og demokratiet, som er grundlæggende værdier i EU og nedfældet i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

| (4) | Tabet af reklameindtægter i det seneste årti, navnlig som følge af stigningen i onlinedistribution af medieindhold og ændrede forbrugsvaner, har drænet de finansielle ressourcer fra den traditionelle mediesektor, hvilket har påvirket sektorens bæredygtighed og dermed kvaliteten og mangfoldigheden af det udbudte indhold. Tendensen viser, at markedet ikke formår at give bæredygtige afkast for uafhængige nyhedsmedier og kvalitetsjournalistik, som er offentlige goder, og bidrage til at bekæmpe desinformation. |
| --- | --- |

(4)

Tabet af reklameindtægter i det seneste årti, navnlig som følge af stigningen i onlinedistribution af medieindhold og ændrede forbrugsvaner, har drænet de finansielle ressourcer fra den traditionelle mediesektor, hvilket har påvirket sektorens bæredygtighed og dermed kvaliteten og mangfoldigheden af det udbudte indhold. Tendensen viser, at markedet ikke formår at give bæredygtige afkast for uafhængige nyhedsmedier og kvalitetsjournalistik, som er offentlige goder, og bidrage til at bekæmpe desinformation.

| (5) | Som skitseret i handlingsplanen for europæisk demokrati (1) har Kommissionen fremlagt en række initiativer til støtte for mediefrihed og -pluralisme. Kommissionen har vedtaget en henstilling om sikring af journalisters og andre mediefagfolks beskyttelse og sikkerhed og styrkelse af deres position i Den Europæiske Union (2). Den har også fremlagt et forslag til et direktiv (3) og en henstilling (4) om beskyttelse af personer, der engagerer sig offentligt, mod åbenbart grundløse eller urimelige retssager (»strategiske retssager mod offentligt engagement«). Derudover har Kommissionen gennemført en række tiltag til støtte for genopretningen og omdannelsen af mediesektoren og den audiovisuelle sektor som led i handlingsplanen for medierne og den audiovisuelle sektor (5). Kommissionen overvåger også nøje gennemførelsen og anvendelsen af vigtige dele af lovgivningen om mediesektoren, navnlig direktivet om audiovisuelle medietjenester (6) og direktivet om ophavsret (7). |
| --- | --- |

(5)

Som skitseret i handlingsplanen for europæisk demokrati (1) har Kommissionen fremlagt en række initiativer til støtte for mediefrihed og -pluralisme. Kommissionen har vedtaget en henstilling om sikring af journalisters og andre mediefagfolks beskyttelse og sikkerhed og styrkelse af deres position i Den Europæiske Union (2). Den har også fremlagt et forslag til et direktiv (3) og en henstilling (4) om beskyttelse af personer, der engagerer sig offentligt, mod åbenbart grundløse eller urimelige retssager (»strategiske retssager mod offentligt engagement«). Derudover har Kommissionen gennemført en række tiltag til støtte for genopretningen og omdannelsen af mediesektoren og den audiovisuelle sektor som led i handlingsplanen for medierne og den audiovisuelle sektor (5). Kommissionen overvåger også nøje gennemførelsen og anvendelsen af vigtige dele af lovgivningen om mediesektoren, navnlig direktivet om audiovisuelle medietjenester (6) og direktivet om ophavsret (7).

| (6) | Kommissionen har fremsat et lovgivningsforslag til en forordning om en fælles ramme for medietjenester på det indre marked (forordningen om europæisk mediefrihed). Forslaget indeholder en række garantier i EU-retten, der skal beskytte mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed på det indre marked. Denne henstilling ledsager den foreslåede forordning som et redskab med øjeblikkelig virkning til at fremme redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har fremsat et lovgivningsforslag til en forordning om en fælles ramme for medietjenester på det indre marked (forordningen om europæisk mediefrihed). Forslaget indeholder en række garantier i EU-retten, der skal beskytte mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed på det indre marked. Denne henstilling ledsager den foreslåede forordning som et redskab med øjeblikkelig virkning til at fremme redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab.

| (7) | Samtidig har Kommissionen som supplement til lovgivningen og som fremhævet i handlingsplanen for europæisk demokrati aktivt støttet selvreguleringsinitiativer i mediesektoren. Denne henstilling udgør en del af disse bestræbelser. |
| --- | --- |

(7)

Samtidig har Kommissionen som supplement til lovgivningen og som fremhævet i handlingsplanen for europæisk demokrati aktivt støttet selvreguleringsinitiativer i mediesektoren. Denne henstilling udgør en del af disse bestræbelser.

| (8) | Mediebranchen har en lang tradition for selvregulering, og der er taget en række initiativer på området. På grundlag af de initiativer og under hensyntagen til de forskellige retlige traditioner og tilgange i medlemsstaterne kan der udpeges praksis, som medietjenesteudbydere frivilligt kan følge for at styrke deres modstandsdygtighed og bedre kunne udholde politisk og økonomisk pres. Der kan i sektoren indledes drøftelser om en sådan frivillig praksis, samtidig med at det overlades til medietjenesteudbyderne frit at vælge den praksis, der passer til deres individuelle behov og forretningsmodel, navnlig under hensyntagen til de særlige behov i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder som omhandlet i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (8). |
| --- | --- |

(8)

Mediebranchen har en lang tradition for selvregulering, og der er taget en række initiativer på området. På grundlag af de initiativer og under hensyntagen til de forskellige retlige traditioner og tilgange i medlemsstaterne kan der udpeges praksis, som medietjenesteudbydere frivilligt kan følge for at styrke deres modstandsdygtighed og bedre kunne udholde politisk og økonomisk pres. Der kan i sektoren indledes drøftelser om en sådan frivillig praksis, samtidig med at det overlades til medietjenesteudbyderne frit at vælge den praksis, der passer til deres individuelle behov og forretningsmodel, navnlig under hensyntagen til de særlige behov i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder som omhandlet i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (8).

| (9) | Borgerne skal kunne stole på de oplysninger, de modtager, så de kan udøve deres demokratiske rettigheder. De skal have adgang til en mangfoldighed af synspunkter og pålidelige informationskilder for at kunne danne deres egne meninger og bidrage til de demokratiske processer. Adgangen til pålidelige oplysninger er lige så vigtig for virksomheder, som skal kunne træffe beslutninger på et oplyst grundlag. |
| --- | --- |

(9)

Borgerne skal kunne stole på de oplysninger, de modtager, så de kan udøve deres demokratiske rettigheder. De skal have adgang til en mangfoldighed af synspunkter og pålidelige informationskilder for at kunne danne deres egne meninger og bidrage til de demokratiske processer. Adgangen til pålidelige oplysninger er lige så vigtig for virksomheder, som skal kunne træffe beslutninger på et oplyst grundlag.

| (10) | Europæiske medietjenesteudbydere udsættes i stigende grad for utilbørlig indblanding i de enkelte redaktionelle beslutningstagninger, bl.a. fra private ejere og aktionærer, hvilket har negative konsekvenser for den redaktionelle frihed og evnen til at kunne levere uafhængige nyheder og dermed tilgængeligheden af pålidelige oplysninger for mediepublikummerne. Observatoriet for mediepluralisme 2022 viser en høj risiko for utilbørlig kommerciel og ejermæssig påvirkning i flere medlemsstater (9). I den digitale tidsalder er det på grund af den øgede mulighed for let at få adgang til oplysninger fra medietjenesteudbydere, der er etableret i andre medlemsstater, vigtigt at fremme god praksis på EU-plan for at sikre, at borgere og virksomheder i EU modtager uafhængige og mangfoldige nyheder og aktuelt indhold, så de kan forme deres synspunkter og træffe beslutninger på et oplyst grundlag og dermed bidrage til det offentlige rum i det indre marked. |
| --- | --- |

(10)

Europæiske medietjenesteudbydere udsættes i stigende grad for utilbørlig indblanding i de enkelte redaktionelle beslutningstagninger, bl.a. fra private ejere og aktionærer, hvilket har negative konsekvenser for den redaktionelle frihed og evnen til at kunne levere uafhængige nyheder og dermed tilgængeligheden af pålidelige oplysninger for mediepublikummerne. Observatoriet for mediepluralisme 2022 viser en høj risiko for utilbørlig kommerciel og ejermæssig påvirkning i flere medlemsstater (9). I den digitale tidsalder er det på grund af den øgede mulighed for let at få adgang til oplysninger fra medietjenesteudbydere, der er etableret i andre medlemsstater, vigtigt at fremme god praksis på EU-plan for at sikre, at borgere og virksomheder i EU modtager uafhængige og mangfoldige nyheder og aktuelt indhold, så de kan forme deres synspunkter og træffe beslutninger på et oplyst grundlag og dermed bidrage til det offentlige rum i det indre marked.

| (11) | Den redaktionelle uafhængighed beskytter redaktører og journalister mod interessekonflikter og hjælper dem med at modstå utilbørlig indblanding og pres. Den er derfor en forudsætning for produktionen og udbredelsen af upartisk information og et væsentligt aspekt af mediefriheden. Den redaktionelle uafhængighed gør det muligt for borgere og virksomheder i hele Unionen at levere og modtage uafhængige og pluralistiske medietjenester. Dette er især relevant for de medietjenesteudbydere, der leverer nyheder og aktuelt indhold, uanset formatet (f.eks. dokumentarer eller tidsskrifter, der dækker sådanne emner). Henstillingerne om frivillige foranstaltninger vedrørende redaktionel uafhængighed er derfor rettet til sådanne udbydere. |
| --- | --- |

(11)

Den redaktionelle uafhængighed beskytter redaktører og journalister mod interessekonflikter og hjælper dem med at modstå utilbørlig indblanding og pres. Den er derfor en forudsætning for produktionen og udbredelsen af upartisk information og et væsentligt aspekt af mediefriheden. Den redaktionelle uafhængighed gør det muligt for borgere og virksomheder i hele Unionen at levere og modtage uafhængige og pluralistiske medietjenester. Dette er især relevant for de medietjenesteudbydere, der leverer nyheder og aktuelt indhold, uanset formatet (f.eks. dokumentarer eller tidsskrifter, der dækker sådanne emner). Henstillingerne om frivillige foranstaltninger vedrørende redaktionel uafhængighed er derfor rettet til sådanne udbydere.

| (12) | I denne forbindelse har nogle medietjenesteudbydere allerede indført foranstaltninger, standarder eller mekanismer vedrørende god selskabsledelse, som f.eks. redaktionelle chartre eller kodekser eller etiske udvalg, for at beskytte den redaktionelle uafhængighed. I nogle nyhedsmedier har journalisterne indflydelse på udvælgelsen af deres chefredaktør eller sågar på ændringer af medieejerskabet. I visse medievirksomheder har journalisterne status som aktionærer og kan være med i strategiske beslutningstagninger og fordelingen af de økonomiske gevinster. I enkelte medlemsstater er nogle af disse ledelsesmæssige foranstaltninger krævet ved lov for bestemte typer medietjenesteudbydere (10). Disse og andre eksempler på sikkerhedsforanstaltninger bør anvendes som inspirationskilder for frivillige foranstaltninger og som grundlag for fortsatte interessentledede drøftelser om, hvordan beskyttelsen af den redaktionelle uafhængighed kan forbedres. |
| --- | --- |

(12)

I denne forbindelse har nogle medietjenesteudbydere allerede indført foranstaltninger, standarder eller mekanismer vedrørende god selskabsledelse, som f.eks. redaktionelle chartre eller kodekser eller etiske udvalg, for at beskytte den redaktionelle uafhængighed. I nogle nyhedsmedier har journalisterne indflydelse på udvælgelsen af deres chefredaktør eller sågar på ændringer af medieejerskabet. I visse medievirksomheder har journalisterne status som aktionærer og kan være med i strategiske beslutningstagninger og fordelingen af de økonomiske gevinster. I enkelte medlemsstater er nogle af disse ledelsesmæssige foranstaltninger krævet ved lov for bestemte typer medietjenesteudbydere (10). Disse og andre eksempler på sikkerhedsforanstaltninger bør anvendes som inspirationskilder for frivillige foranstaltninger og som grundlag for fortsatte interessentledede drøftelser om, hvordan beskyttelsen af den redaktionelle uafhængighed kan forbedres.

| (13) | Selv om det er lovligt for private medieejere at udstikke og bestemme den langsigtede redaktionelle linje, er det vigtigt at sikre, at redaktører uafhængigt kan dække nyheder og aktuelle sager i deres daglige arbejde. Redaktører bør basere individuelle redaktionelle beslutninger på journalistisk research og journalistiske vurderinger og på oplysningernes relevans for læserne; de bør også frit kunne udtrykke kritiske synspunkter uden frygt for gengældelse. Der er behov for en afbalanceret branchestyret tilgang til fremme af redaktionel uafhængighed, samtidig med at private medietjenesteudbyderes legitime rettigheder og interesser anerkendes på grundlag af princippet om erhvervsfrihed og ytringsfrihed. |
| --- | --- |

(13)

Selv om det er lovligt for private medieejere at udstikke og bestemme den langsigtede redaktionelle linje, er det vigtigt at sikre, at redaktører uafhængigt kan dække nyheder og aktuelle sager i deres daglige arbejde. Redaktører bør basere individuelle redaktionelle beslutninger på journalistisk research og journalistiske vurderinger og på oplysningernes relevans for læserne; de bør også frit kunne udtrykke kritiske synspunkter uden frygt for gengældelse. Der er behov for en afbalanceret branchestyret tilgang til fremme af redaktionel uafhængighed, samtidig med at private medietjenesteudbyderes legitime rettigheder og interesser anerkendes på grundlag af princippet om erhvervsfrihed og ytringsfrihed.

| (14) | Mediernes selvregulering og standarder for journalistisk etik er effektive redskaber til at styrke journalister og hjælpe dem med at modstå utilbørligt pres, bl.a. af politisk og kommerciel karakter, og dermed øge offentlighedens tillid til medierne (11). Anvendelsen af journalistiske standarder i EU kan dog forbedres. Observatoriet for mediepluralisme 2022 peger på manglerne i den effektive gennemførelse af selvregulering (12). |
| --- | --- |

(14)

Mediernes selvregulering og standarder for journalistisk etik er effektive redskaber til at styrke journalister og hjælpe dem med at modstå utilbørligt pres, bl.a. af politisk og kommerciel karakter, og dermed øge offentlighedens tillid til medierne (11). Anvendelsen af journalistiske standarder i EU kan dog forbedres. Observatoriet for mediepluralisme 2022 peger på manglerne i den effektive gennemførelse af selvregulering (12).

| (15) | Som det fremgår af det EU-finansierede projekt om medieråd i den digitale tidsalder »Media Councils in the Digital Age«, er der desuden kun aktive medie- eller presseråd i lidt over halvdelen af medlemsstaterne (13). I disse medlemsstater varierer rådene med hensyn til størrelse, aktiviteternes omfang samt typen af juridisk identitet og anerkendelse i henhold til national ret, hvilket kan have betydning for deres reelle rolle. I de medlemsstater, hvor der endnu ikke er etableret medie- eller presseråd, har repræsentanter for medieverdenen typisk ikke incitament til at oprette dem. |
| --- | --- |

(15)

Som det fremgår af det EU-finansierede projekt om medieråd i den digitale tidsalder »Media Councils in the Digital Age«, er der desuden kun aktive medie- eller presseråd i lidt over halvdelen af medlemsstaterne (13). I disse medlemsstater varierer rådene med hensyn til størrelse, aktiviteternes omfang samt typen af juridisk identitet og anerkendelse i henhold til national ret, hvilket kan have betydning for deres reelle rolle. I de medlemsstater, hvor der endnu ikke er etableret medie- eller presseråd, har repræsentanter for medieverdenen typisk ikke incitament til at oprette dem.

| (16) | Med denne henstilling foreslås en ikkeudtømmende og ikkekumulativ oversigt over frivillige foranstaltninger og strategier for medietjenesteudbydere med henblik på at sikre en uafhængig produktion af nyhedsindhold. De anbefalede foranstaltninger vedrører centrale dele af denne proces, fra betingelserne for uafhængig skabelse af redaktionelt indhold over journalisters mulighed for at deltage i afgørende beslutningstagninger om mediernes funktion til strategier til sikring af langsigtet stabilitet i produktionen af nyhedsindhold. |
| --- | --- |

(16)

Med denne henstilling foreslås en ikkeudtømmende og ikkekumulativ oversigt over frivillige foranstaltninger og strategier for medietjenesteudbydere med henblik på at sikre en uafhængig produktion af nyhedsindhold. De anbefalede foranstaltninger vedrører centrale dele af denne proces, fra betingelserne for uafhængig skabelse af redaktionelt indhold over journalisters mulighed for at deltage i afgørende beslutningstagninger om mediernes funktion til strategier til sikring af langsigtet stabilitet i produktionen af nyhedsindhold.

| (17) | Intet i denne henstilling, som pr. definition ikke er bindende, bør fortolkes således, at det påvirker den frie udveksling af tjenesteydelser på det indre marked eller ytrings- og informationsfriheden, herunder pressefriheden, eller griber ind i den redaktionelle frihed eller friheden til at oprette og drive egen virksomhed. De interne sikkerhedsforanstaltninger bør på ingen måde anses for at fratage medieejerne deres rolle med hensyn til at fastsætte strategiske mål og fremme deres virksomheders vækst og finansielle levedygtighed. Desuden bør den ledende rolle, som medietjenesteudbydere og journalister spiller i udarbejdelsen af interne sikkerhedsforanstaltninger og instrumenter til selvregulering, anerkendes. |
| --- | --- |

(17)

Intet i denne henstilling, som pr. definition ikke er bindende, bør fortolkes således, at det påvirker den frie udveksling af tjenesteydelser på det indre marked eller ytrings- og informationsfriheden, herunder pressefriheden, eller griber ind i den redaktionelle frihed eller friheden til at oprette og drive egen virksomhed. De interne sikkerhedsforanstaltninger bør på ingen måde anses for at fratage medieejerne deres rolle med hensyn til at fastsætte strategiske mål og fremme deres virksomheders vækst og finansielle levedygtighed. Desuden bør den ledende rolle, som medietjenesteudbydere og journalister spiller i udarbejdelsen af interne sikkerhedsforanstaltninger og instrumenter til selvregulering, anerkendes.

| (18) | Denne henstilling er baseret på udvekslinger med berørte interessenter, navnlig journalister, medievirksomheder og sammenslutninger af medievirksomheder. Den bygger på drøftelserne i det europæiske forum for nyhedsmedier, European News Media Forum (14), navnlig på forummets anden samling, som fandt sted den 29. november 2021, og hvor mediesektorens omdannelse som branche og dermed forbundne udfordringer blev drøftet (15). I henstillingen tages der også hensyn til eksisterende brancheinitiativer, herunder Journalism Trust Initiative (JTI), der er udarbejdet af Journalister uden Grænser og dets partnere, og som har til formål at fremme et sundere informationsområde understøttet af branchestandarder. |
| --- | --- |

(18)

Denne henstilling er baseret på udvekslinger med berørte interessenter, navnlig journalister, medievirksomheder og sammenslutninger af medievirksomheder. Den bygger på drøftelserne i det europæiske forum for nyhedsmedier, European News Media Forum (14), navnlig på forummets anden samling, som fandt sted den 29. november 2021, og hvor mediesektorens omdannelse som branche og dermed forbundne udfordringer blev drøftet (15). I henstillingen tages der også hensyn til eksisterende brancheinitiativer, herunder Journalism Trust Initiative (JTI), der er udarbejdet af Journalister uden Grænser og dets partnere, og som har til formål at fremme et sundere informationsområde understøttet af branchestandarder.

| (19) | De anbefalede foranstaltninger bygger på initiativer, der afprøver nye forretningsmodeller og samarbejdsformer, som f.eks. dem, der finansieres under aktionen for journalistiske partnerskaber, der støttes af programmet Et Kreativt Europa (16). De bygger også på de finansielle støtteordninger og prioriteter, der er skitseret i handlingsplanen for medierne og den audiovisuelle sektor, som led i indsatsen på EU-plan for at støtte et branchemæssigt økosystem for nyhedsmedier. Desuden har visse medietjenesteudbydere benyttet sig af ledelsesstrukturer, som anses for at bevare udbyderens redaktionelle uafhængighed på lang sigt, idet nonprofitenheder såsom truster eller fonde ejer hele eller en del af udbyderens kapital og i nogle tilfælde spiller en vigtig rolle i udnævnelsen af bestyrelser og chefredaktører. Andre ledelsesmekanismer med lignende mål omfatter journalistiske ejerskabsordninger, hvor redaktionsmedarbejderne eller deres repræsentative organer kontrollerer en del af aktierne eller har beføjelse til at afvise en ny kontrollerende aktionær, som kan have indvirkning på den redaktionelle uafhængighed. På dette grundlag henviser de anbefalede foranstaltninger til mulige tilgange, som medietjenesteudbydere kan overveje for at øge deres bæredygtighed og dermed deres modstandsdygtighed over for politisk pres og markedspres, idet det bemærkes, at de som økonomiske aktører fortsat har de bedste forudsætninger for at udvikle forretningsmodeller, der passer til deres mål og kapacitet, ud fra de markedssegmenter, de retter sig mod. |
| --- | --- |

(19)

De anbefalede foranstaltninger bygger på initiativer, der afprøver nye forretningsmodeller og samarbejdsformer, som f.eks. dem, der finansieres under aktionen for journalistiske partnerskaber, der støttes af programmet Et Kreativt Europa (16). De bygger også på de finansielle støtteordninger og prioriteter, der er skitseret i handlingsplanen for medierne og den audiovisuelle sektor, som led i indsatsen på EU-plan for at støtte et branchemæssigt økosystem for nyhedsmedier. Desuden har visse medietjenesteudbydere benyttet sig af ledelsesstrukturer, som anses for at bevare udbyderens redaktionelle uafhængighed på lang sigt, idet nonprofitenheder såsom truster eller fonde ejer hele eller en del af udbyderens kapital og i nogle tilfælde spiller en vigtig rolle i udnævnelsen af bestyrelser og chefredaktører. Andre ledelsesmekanismer med lignende mål omfatter journalistiske ejerskabsordninger, hvor redaktionsmedarbejderne eller deres repræsentative organer kontrollerer en del af aktierne eller har beføjelse til at afvise en ny kontrollerende aktionær, som kan have indvirkning på den redaktionelle uafhængighed. På dette grundlag henviser de anbefalede foranstaltninger til mulige tilgange, som medietjenesteudbydere kan overveje for at øge deres bæredygtighed og dermed deres modstandsdygtighed over for politisk pres og markedspres, idet det bemærkes, at de som økonomiske aktører fortsat har de bedste forudsætninger for at udvikle forretningsmodeller, der passer til deres mål og kapacitet, ud fra de markedssegmenter, de retter sig mod.

| (20) | Denne henstilling har også til formål yderligere at fremme gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab i hele Unionen. I øjeblikket tilskynder internationale standarder (17) og EU's medielovgivning medlemsstaterne til at vedtage sektorspecifikke foranstaltninger for at øge gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab. Navnlig anerkendes det i artikel 5, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (18), at medlemsstaterne kan kræve, at medietjenesteudbydere under deres jurisdiktion gør oplysninger om deres ejerforhold, herunder oplysninger om de reelle ejere, tilgængelige i overensstemmelse med de generelle regler om gennemsigtighed med hensyn til reelt ejerskab, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 (19). I Europarådets rekommandation fra 2018 om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab opfordres medlemsstaterne til at indføre rammer for offentliggørelse af nøjagtige og ajourførte oplysninger om direkte og reelt medieejerskab. Desuden medfinansierer Kommissionen udviklingen af Euromedia Ownership Monitor, som har til formål at skabe en søgbar og skalerbar database, der skal give gratis og brugervenlige oplysninger om medieejerskab i hele EU. |
| --- | --- |

(20)

Denne henstilling har også til formål yderligere at fremme gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab i hele Unionen. I øjeblikket tilskynder internationale standarder (17) og EU's medielovgivning medlemsstaterne til at vedtage sektorspecifikke foranstaltninger for at øge gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab. Navnlig anerkendes det i artikel 5, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (18), at medlemsstaterne kan kræve, at medietjenesteudbydere under deres jurisdiktion gør oplysninger om deres ejerforhold, herunder oplysninger om de reelle ejere, tilgængelige i overensstemmelse med de generelle regler om gennemsigtighed med hensyn til reelt ejerskab, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 (19). I Europarådets rekommandation fra 2018 om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab opfordres medlemsstaterne til at indføre rammer for offentliggørelse af nøjagtige og ajourførte oplysninger om direkte og reelt medieejerskab. Desuden medfinansierer Kommissionen udviklingen af Euromedia Ownership Monitor, som har til formål at skabe en søgbar og skalerbar database, der skal give gratis og brugervenlige oplysninger om medieejerskab i hele EU.

| (21) | Foranstaltninger, der øger gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab over for den brede offentlighed, vil være vigtige i betragtning af medietjenesternes særlige karakter som et offentligt gode (20). Da medierne spiller en rolle med hensyn til at rapportere om og drage politiske og økonomiske interesser til ansvar, er gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab en nødvendig del af ethvert økosystem, der har til formål at fremme undersøgende journalistik, mediemangfoldighed og offentlighedens tillid til mediernes rapportering. I forbindelse med de høringer, der er blevet gennemført som led i udarbejdelsen af denne henstilling, har interessenter gjort opmærksom på manglen på mediespecifikke oplysninger om gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(21)

Foranstaltninger, der øger gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab over for den brede offentlighed, vil være vigtige i betragtning af medietjenesternes særlige karakter som et offentligt gode (20). Da medierne spiller en rolle med hensyn til at rapportere om og drage politiske og økonomiske interesser til ansvar, er gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab en nødvendig del af ethvert økosystem, der har til formål at fremme undersøgende journalistik, mediemangfoldighed og offentlighedens tillid til mediernes rapportering. I forbindelse med de høringer, der er blevet gennemført som led i udarbejdelsen af denne henstilling, har interessenter gjort opmærksom på manglen på mediespecifikke oplysninger om gennemsigtighed.

| (22) | Det følger af ovenstående, at det er hensigtsmæssigt med en samlet tilgang til gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab. Det vil fremme tilgængeligheden af oplysninger fra myndigheder, statslige institutioner, statsejede virksomheder og andre offentlige organer om medieejerskab (eller udøvelse heraf) og ejernes interesser, forbindelser eller aktiviteter i andre virksomheder, både i og uden for medieverdenen, samt om alle andre interesser, der kan påvirke medievirksomhedens strategiske beslutningstagning eller dens redaktionelle linje. Det henstilles også, at oplysninger om eventuelle ændringer af ejerskabet eller kontrollen over mediet offentliggøres, hvilket understreger, at ajourførte oplysninger om ejerskabsstrukturen er vigtige for tjenestemodtagerne. Den anbefalede tilgang bør tilpasses afhængigt af typen af medie og ejerforholdene. Navnlig bør der for journalistejede medier kun offentliggøres oplysninger om ejere med en ledende rolle, som f.eks. bestyrelsesmedlemmer. |
| --- | --- |

(22)

Det følger af ovenstående, at det er hensigtsmæssigt med en samlet tilgang til gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab. Det vil fremme tilgængeligheden af oplysninger fra myndigheder, statslige institutioner, statsejede virksomheder og andre offentlige organer om medieejerskab (eller udøvelse heraf) og ejernes interesser, forbindelser eller aktiviteter i andre virksomheder, både i og uden for medieverdenen, samt om alle andre interesser, der kan påvirke medievirksomhedens strategiske beslutningstagning eller dens redaktionelle linje. Det henstilles også, at oplysninger om eventuelle ændringer af ejerskabet eller kontrollen over mediet offentliggøres, hvilket understreger, at ajourførte oplysninger om ejerskabsstrukturen er vigtige for tjenestemodtagerne. Den anbefalede tilgang bør tilpasses afhængigt af typen af medie og ejerforholdene. Navnlig bør der for journalistejede medier kun offentliggøres oplysninger om ejere med en ledende rolle, som f.eks. bestyrelsesmedlemmer.

| (23) | Denne henstilling har derfor til formål at fremme en høj grad af gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab i hele Unionen ved hjælp af frivillige foranstaltninger, der kan træffes både direkte af medietjenesteudbyderne og af medlemsstaterne, uden at dette berører de horisontale regler om gennemsigtighed med hensyn til ejerskab på EU-plan i direktiv (EU) 2015/849, reglerne om offentliggørelse for virksomheder i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1132 (21) og de eksisterende registersammenkoblingssystemer på EU-plan. |
| --- | --- |

(23)

Denne henstilling har derfor til formål at fremme en høj grad af gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab i hele Unionen ved hjælp af frivillige foranstaltninger, der kan træffes både direkte af medietjenesteudbyderne og af medlemsstaterne, uden at dette berører de horisontale regler om gennemsigtighed med hensyn til ejerskab på EU-plan i direktiv (EU) 2015/849, reglerne om offentliggørelse for virksomheder i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1132 (21) og de eksisterende registersammenkoblingssystemer på EU-plan.

| (24) | For at fremme opfølgningen af denne henstilling vil Kommissionen føre en regelmæssig dialog med medlemsstaterne og repræsentanter for medietjenesteudbydere og journalister i relevante fora, navnlig European News Media Forum. Kommissionen vil nøje overvåge de tiltag, som medlemsstaterne gennemfører, og følge de relevante foranstaltninger, som medietjenesteudbyderne træffer efter henstillingen. Med henblik herpå bør medlemsstaterne opfordres til at meddele Kommissionen de relevante oplysninger, som de med rimelighed kan forventes at skulle opgive, således at Kommissionen kan overvåge overholdelsen af de relevante dele af henstillingen, der er rettet til dem. Resultaterne af overvågningen kan indgå i de interessentledede drøftelser — |
| --- | --- |

(24)

For at fremme opfølgningen af denne henstilling vil Kommissionen føre en regelmæssig dialog med medlemsstaterne og repræsentanter for medietjenesteudbydere og journalister i relevante fora, navnlig European News Media Forum. Kommissionen vil nøje overvåge de tiltag, som medlemsstaterne gennemfører, og følge de relevante foranstaltninger, som medietjenesteudbyderne træffer efter henstillingen. Med henblik herpå bør medlemsstaterne opfordres til at meddele Kommissionen de relevante oplysninger, som de med rimelighed kan forventes at skulle opgive, således at Kommissionen kan overvåge overholdelsen af de relevante dele af henstillingen, der er rettet til dem. Resultaterne af overvågningen kan indgå i de interessentledede drøftelser —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFDELING I

Formålet med henstillingen

| 1. | Uden at det berører eksisterende eller fremtidige EU-regler, tilsigtes det med denne henstilling:






  a) | at forelægge de medietjenesteudbydere, der leverer nyheder og aktuelt indhold, en ikkeudtømmende oversigt over frivillige foranstaltninger med henblik på potentiel udbredelse for at sikre uafhængigheden af udbydernes individuelle redaktionelle beslutningstagninger |
| --- | --- | --- |

1.

a)

at forelægge de medietjenesteudbydere, der leverer nyheder og aktuelt indhold, en ikkeudtømmende oversigt over frivillige foranstaltninger med henblik på potentiel udbredelse for at sikre uafhængigheden af udbydernes individuelle redaktionelle beslutningstagninger

| b) | at opfordre medietjenesteudbydere og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at fremme gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab på det indre marked. |
| --- | --- |

b)

at opfordre medietjenesteudbydere og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at fremme gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab på det indre marked.

AFDELING II

Interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed

| 2. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at tage nedenstående oversigt i betragtning, når de træffer foranstaltninger med henblik på at sikre uafhængigheden af individuelle redaktionelle beslutningstagninger. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Denne oversigt tjener som inspirationskilde for medietjenesteudbydere. Valget af sikkerhedsforanstaltninger bør været styret af foranstaltningernes praktiske gennemførlighed og forholdsmæssighed under hensyntagen til medietjenesteudbyderens størrelse og karakteren af de udbudte medietjenester. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medietjenesteudbyderne opfordres også til at tilslutte sig selvreguleringsordninger samt journalistiske initiativer og initiativer inden for mediebranchen, der fremmer redaktionelle standarder og standarder for pålidelig og etisk journalistik. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsforanstaltninger til sikring af redaktørers uafhængighed og integritet

| 5. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at fastsætte interne regler for at beskytte den redaktionelle integritet og uafhængighed mod politiske og forretningsmæssige interesser, som kan påvirke individuelle redaktionelle beslutningstagninger. Hvis der er indført sådanne interne regler, tilskyndes det, at medievirksomhedens ejere og ledelse fuldt ud anerkender og tilslutter sig dem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Disse interne regler kan samles i chartre, kodekser eller andre former for redaktionelle eller politiske retningslinjer, som medietjenesteudbyderne opfordres til at gøre offentligt tilgængelige på deres websteder, så vidt muligt også for personer med handicap. |
| --- | --- |

6.

Redaktionel integritet

| 7. | Medietjenesteudbydernes interne regler som omhandlet i punkt 5 kan omfatte følgende aspekter:






  a) | regler, der sikrer integriteten af redaktionelt indhold (dvs. vedrører produktionen af indhold), herunder f.eks. en redaktionel missionserklæring, politik til fremme af en mangfoldig og inkluderende sammensætning af nyhedsredaktioner og politik om ansvarlig anvendelse af kilder |
| --- | --- | --- |

7.

a)

regler, der sikrer integriteten af redaktionelt indhold (dvs. vedrører produktionen af indhold), herunder f.eks. en redaktionel missionserklæring, politik til fremme af en mangfoldig og inkluderende sammensætning af nyhedsredaktioner og politik om ansvarlig anvendelse af kilder

| b) | regler, der skal forebygge eller afsløre interessekonflikter, herunder navnlig krav om at oplyse offentligheden om eventuelle forretningsmæssige eller faglige forbindelser mellem enheder eller enkeltpersoner, der er nævnt i den pågældende medietjenesteudbyders redaktionelle indhold, og ejere eller enheder, som er en del af udbyderens ejerskabsstruktur, eller som har andele eller interesser i udbyderen |
| --- | --- |

b)

regler, der skal forebygge eller afsløre interessekonflikter, herunder navnlig krav om at oplyse offentligheden om eventuelle forretningsmæssige eller faglige forbindelser mellem enheder eller enkeltpersoner, der er nævnt i den pågældende medietjenesteudbyders redaktionelle indhold, og ejere eller enheder, som er en del af udbyderens ejerskabsstruktur, eller som har andele eller interesser i udbyderen

| c) | berigtigelsespolitik, herunder klagemekanismer |
| --- | --- |

c)

berigtigelsespolitik, herunder klagemekanismer

| d) | regler, der sikrer adskillelse mellem kommercielle og redaktionelle aktiviteter, herunder f.eks. krav om at sikre, at redaktionelt indhold er adskilt fra og klart kan skelnes fra reklame- og salgsfremmeindhold. |
| --- | --- |

d)

regler, der sikrer adskillelse mellem kommercielle og redaktionelle aktiviteter, herunder f.eks. krav om at sikre, at redaktionelt indhold er adskilt fra og klart kan skelnes fra reklame- og salgsfremmeindhold.

Redaktionel uafhængighed

| 8. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at indføre mekanismer, der gør det muligt for redaktionsmedarbejderne at beskytte deres redaktionelle uafhængighed mod enhver form for utilbørlig indblanding. Sådanne mekanismer kan omfatte:






  a) | procedurer for at gøre opmærksom på ethvert pres, som redaktionsmedarbejderne måtte være udsat for, som supplement til de forpligtelser, der er fastsat i de nationale bestemmelser, der gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 (22); disse procedurer kan omfatte mulighed for anonymt eller fortroligt at gøre opmærksom på tilfælde af udøvelse af pres |
| --- | --- | --- |

8.

a)

procedurer for at gøre opmærksom på ethvert pres, som redaktionsmedarbejderne måtte være udsat for, som supplement til de forpligtelser, der er fastsat i de nationale bestemmelser, der gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 (22); disse procedurer kan omfatte mulighed for anonymt eller fortroligt at gøre opmærksom på tilfælde af udøvelse af pres

| b) | en indsigelsesret, der gør det muligt for redaktionsmedarbejderne at nægte at underskrive artikler eller andet redaktionelt indhold, som er blevet ændret uden deres vidende eller imod deres vilje |
| --- | --- |

b)

en indsigelsesret, der gør det muligt for redaktionsmedarbejderne at nægte at underskrive artikler eller andet redaktionelt indhold, som er blevet ændret uden deres vidende eller imod deres vilje

| c) | samvittighedsklausuler, der beskytter mod disciplinære sanktioner over for eller vilkårlige afskedigelser af redaktionsmedarbejdere, der afviser opgaver, som de anser for at være i strid med faglige standarder |
| --- | --- |

c)

samvittighedsklausuler, der beskytter mod disciplinære sanktioner over for eller vilkårlige afskedigelser af redaktionsmedarbejdere, der afviser opgaver, som de anser for at være i strid med faglige standarder

| d) | retten for redaktionsmedarbejdere til at forlade en medietjenesteudbyder og bevare alle de fordele, der gælder med hensyn til den tid, de har tilbragt i virksomheden, hvis de mener, at en ejerskabsændring vedrørende den pågældende udbyder kan påvirke deres redaktionelle integritet eller uafhængighed, uden at dette berører de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i arbejdsretten eller andre beskyttende regler. |
| --- | --- |

d)

retten for redaktionsmedarbejdere til at forlade en medietjenesteudbyder og bevare alle de fordele, der gælder med hensyn til den tid, de har tilbragt i virksomheden, hvis de mener, at en ejerskabsændring vedrørende den pågældende udbyder kan påvirke deres redaktionelle integritet eller uafhængighed, uden at dette berører de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i arbejdsretten eller andre beskyttende regler.

Interne organer og strukturer

| 9. | For at støtte gennemførelsen af politik og interne regler om redaktionel integritet og uafhængighed opfordres medietjenesteudbyderne til at oprette interne, uafhængige organer eller strukturer, der kan omfatte:






  a) | etiske eller supervisoriske udvalg med ansvar for at føre tilsyn med, at chartre, kodekser og andre redaktionelle eller politiske retningslinjer, der er vedtaget af medietjenesteudbyderen, anvendes korrekt, og ombudsmænd med ansvar for at sikre, at reglerne om redaktionel integritet overholdes. Sådanne organer kan modtage klager over mulige overtrædelser af politik eller regler og søge at behandle dem, f.eks. gennem mægling |
| --- | --- | --- |

9.

a)

etiske eller supervisoriske udvalg med ansvar for at føre tilsyn med, at chartre, kodekser og andre redaktionelle eller politiske retningslinjer, der er vedtaget af medietjenesteudbyderen, anvendes korrekt, og ombudsmænd med ansvar for at sikre, at reglerne om redaktionel integritet overholdes. Sådanne organer kan modtage klager over mulige overtrædelser af politik eller regler og søge at behandle dem, f.eks. gennem mægling

| b) | nyhedsråd, redaktionsudvalg eller andre organer, der fungerer som faglige repræsentationsgrupper for redaktionsmedarbejdere i medieverdenen og som kontaktpunkter for og dialogformidlere mellem ledelse og journalister og andre mediefagfolk. Medlemmerne kan vælges af journalisterne og andre mediefagfolk hos medietjenesteudbyderen. Organerne kan navnlig søge at sikre, at journalister og andre mediefagfolk reelt nyder godt af de rettigheder, der er fastsat i de chartre, kodekser eller andre redaktionelle eller politiske retningslinjer, der er vedtaget af udbyderen. De kan også bestræbe sig på at sikre, at etiske principper overholdes |
| --- | --- |

b)

nyhedsråd, redaktionsudvalg eller andre organer, der fungerer som faglige repræsentationsgrupper for redaktionsmedarbejdere i medieverdenen og som kontaktpunkter for og dialogformidlere mellem ledelse og journalister og andre mediefagfolk. Medlemmerne kan vælges af journalisterne og andre mediefagfolk hos medietjenesteudbyderen. Organerne kan navnlig søge at sikre, at journalister og andre mediefagfolk reelt nyder godt af de rettigheder, der er fastsat i de chartre, kodekser eller andre redaktionelle eller politiske retningslinjer, der er vedtaget af udbyderen. De kan også bestræbe sig på at sikre, at etiske principper overholdes

| c) | journalistiske direktører, der udpeges til forretningsudvalg, og som har ansvaret for at sikre, at medietjenesteudbyderens politik overholder principperne om uafhængig journalistik og pressefrihed |
| --- | --- |

c)

journalistiske direktører, der udpeges til forretningsudvalg, og som har ansvaret for at sikre, at medietjenesteudbyderens politik overholder principperne om uafhængig journalistik og pressefrihed

| d) | udvalg med ansvar for at udnævne chefredaktøren og beskytte dennes autonomi og uafhængighed |
| --- | --- |

d)

udvalg med ansvar for at udnævne chefredaktøren og beskytte dennes autonomi og uafhængighed

| e) | hørings- eller mæglingsudvalg bestående af repræsentanter for redaktionsmedarbejderne og for ledelsen eller ejerne med henblik på at løse konflikter mellem redaktionsmedarbejdere og medlemmer af ledelsen eller ejerne. |
| --- | --- |

e)

hørings- eller mæglingsudvalg bestående af repræsentanter for redaktionsmedarbejderne og for ledelsen eller ejerne med henblik på at løse konflikter mellem redaktionsmedarbejdere og medlemmer af ledelsen eller ejerne.

| 10. | Reglerne for disse organers og strukturers funktion samt oplysninger om deres aktiviteter bør i et passende omfang være offentligt tilgængelige, så vidt muligt også for personer med handicap. |
| --- | --- |

10.

Sikkerhedsforanstaltninger til fremme af journalisters deltagelse i medievirksomheders beslutningstagninger

| 11. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at fremme inddragelsen af redaktionsmedarbejdere eller deres repræsentative organer i ledelses- og beslutningstagningsprocesser. Inddragelsen kan tage form af retten til information, høring, medbestemmelse eller en kombination heraf; dette skal ikke berøre chartrets artikel 16. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Retten til information kan navnlig overvejes i følgende tilfælde:






  a) | hvis medietjenesteudbyderens ejere eller ledelse beslutter at udskifte chefredaktøren |
| --- | --- | --- |

12.

a)

hvis medietjenesteudbyderens ejere eller ledelse beslutter at udskifte chefredaktøren

| b) | hvis bestyrelsens sammensætning ændres |
| --- | --- |

b)

hvis bestyrelsens sammensætning ændres

| c) | ved større ændringer vedrørende medietjenesteudbyderens juridiske form eller ejerskab, likvidationsprocedurer eller andre strukturelle ændringer. |
| --- | --- |

c)

ved større ændringer vedrørende medietjenesteudbyderens juridiske form eller ejerskab, likvidationsprocedurer eller andre strukturelle ændringer.

| 13. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at sikre, at redaktionsmedarbejderne eller deres repræsentative organer bliver hørt i forbindelse med udnævnelsen af chefredaktøren. Ledelsen og redaktionsmedarbejderne opfordres til at nå til enighed om den høringsprocedure, der skal gælde. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hvis det er foreneligt med de gældende nationale regler, der er i overensstemmelse med EU-retten, kan redaktionsmedarbejdere gives mulighed for at deltage i ledelsen af medietjenesteudbyderen ved at vælge én eller flere repræsentanter til bestyrelsen. |
| --- | --- |

14.

Sikkerhedsforanstaltninger til forbedring af medietjenesteudbyderes bæredygtighed og langsigtede investeringer i indholdsproduktion

| 15. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at fremme deling af viden og udveksle bedste praksis i relevante fora med det formål at udvikle strategier til at øge deres langsigtede bæredygtighed og modstandsdygtighed. Kommissionen vil facilitere en sådan dialog inden for rammerne af European News Media Forum. |
| --- | --- |

15.

| 16. | De hidtidige drøftelser har vist, at der på flere områder kan undersøges relevante innovative tiltag, herunder:






  a) | forretningsmodeller, der gør det muligt effektivt at tilpasse sig nye forbrugsvaner, herunder abonnementsbaserede ordninger, læserbaserede ordninger, crowdfunding eller andre nye strategier, der har givet succes med hensyn til at øge indtægterne |
| --- | --- | --- |

16.

a)

forretningsmodeller, der gør det muligt effektivt at tilpasse sig nye forbrugsvaner, herunder abonnementsbaserede ordninger, læserbaserede ordninger, crowdfunding eller andre nye strategier, der har givet succes med hensyn til at øge indtægterne

| b) | teknologiske løsninger, der bidrager til at fremme engagement, herunder gennemsigtige algoritmer til at forbedre indholdsanbefalinger og tilpasse betalingsvægge |
| --- | --- |

b)

teknologiske løsninger, der bidrager til at fremme engagement, herunder gennemsigtige algoritmer til at forbedre indholdsanbefalinger og tilpasse betalingsvægge

| c) | tilgange, der tager sigte på at fastholde og øge publikummet, navnlig ved hjælp af forslag af nye formater, udvikling af værktøjer til social listening og opbygning af fællesskaber samt udnyttelse af data for bedre at kunne forstå publikummets præferencer og adfærd, hvilket igen gør det muligt at målrette og diversificere strategier |
| --- | --- |

c)

tilgange, der tager sigte på at fastholde og øge publikummet, navnlig ved hjælp af forslag af nye formater, udvikling af værktøjer til social listening og opbygning af fællesskaber samt udnyttelse af data for bedre at kunne forstå publikummets præferencer og adfærd, hvilket igen gør det muligt at målrette og diversificere strategier

| d) | selskabsledelsesstrukturer, herunder truster og fonde, journalistiske ejerskabsordninger, journalist- eller læsersammenslutninger eller enhver anden struktur, der kan bidrage til at fremme medietjenesteudbyderes modstandsdygtighed. I den forbindelse kan det være gavnligt at anvende sådanne strukturer eller mekanismer for at bevare den redaktionelle uafhængighed og fremme kvalitetsjournalistik |
| --- | --- |

d)

selskabsledelsesstrukturer, herunder truster og fonde, journalistiske ejerskabsordninger, journalist- eller læsersammenslutninger eller enhver anden struktur, der kan bidrage til at fremme medietjenesteudbyderes modstandsdygtighed. I den forbindelse kan det være gavnligt at anvende sådanne strukturer eller mekanismer for at bevare den redaktionelle uafhængighed og fremme kvalitetsjournalistik

| e) | strategier eller tilsagn om at geninvestere indtægter eller overskud med henblik på at styrke langsigtede investeringer i medieindhold, digitalisering og uafhængig journalistik i lyset af det stigende behov for at holde trit med innovationen i opmærksomhedsøkonomien. |
| --- | --- |

e)

strategier eller tilsagn om at geninvestere indtægter eller overskud med henblik på at styrke langsigtede investeringer i medieindhold, digitalisering og uafhængig journalistik i lyset af det stigende behov for at holde trit med innovationen i opmærksomhedsøkonomien.

| 17. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at udarbejde en politik, der sikrer gennemsigtighed og fair anvendelse af donationer. Dette kan f.eks. omfatte offentliggørelse af donorer, der giver donationer over en vis tærskel, eller regler om donationer fra personer eller enheder, hvis donation kan bringe den redaktionelle uafhængighed i fare. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medietjenesteudbyderne opfordres også til at undersøge mulighederne for strukturelt samarbejde, bl.a. på tværs af grænserne, med henblik på at udnytte de muligheder, som det indre marked giver på europæisk plan, og nå ud til flere målgrupper. Medietjenesteudbyderne opfordres også til at undersøge mulighederne for strukturerede partnerskaber, f.eks. med henblik på at samle og udnytte data og styrke deres innovationskapacitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at fremme faglige uddannelsesmuligheder for deres journalister og andre mediefagfolk, herunder efteruddannelse og omskoling. Dette kan ske i samarbejde med selvregulerende medieorganer, faglige organisationer og sammenslutninger samt uddannelsesinstitutioner. |
| --- | --- |

19.

AFDELING III

Gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab

| 20. | Medietjenesteudbyderne opfordres til at sikre, at detaljerede, omfattende og ajourførte oplysninger om deres ejerskab er let og direkte tilgængelige for offentligheden, så vidt muligt også for personer med handicap. Det henstilles navnlig, at medietjenesteudbyderne sørger for adgang til oplysninger vedrørende:






  a) | hvorvidt og i givet fald i hvilket omfang staten, statslige institutioner, statsejede virksomheder eller andre offentlige organer udøver direkte eller reelt ejerskab |
| --- | --- | --- |

20.

a)

hvorvidt og i givet fald i hvilket omfang staten, statslige institutioner, statsejede virksomheder eller andre offentlige organer udøver direkte eller reelt ejerskab

| b) | ejernes interesser, forbindelser og aktiviteter i andre medievirksomheder og virksomheder uden for medieverdenen |
| --- | --- |

b)

ejernes interesser, forbindelser og aktiviteter i andre medievirksomheder og virksomheder uden for medieverdenen

| c) | alle andre interesser, der kan påvirke den strategiske beslutningstagning eller redaktionelle linje |
| --- | --- |

c)

alle andre interesser, der kan påvirke den strategiske beslutningstagning eller redaktionelle linje

| d) | enhver ændring af ejerforhold eller kontrolordninger. |
| --- | --- |

d)

enhver ændring af ejerforhold eller kontrolordninger.

| 21. | Medlemsstaterne opfordres til at træffe foranstaltninger til effektivt at gennemføre Ministerkomitéens rekommandation CM/Rec(2018)1 til medlemsstaterne om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab. Medlemsstaterne opfordres navnlig til at lade en relevant national tilsynsmyndighed eller et relevant nationalt tilsynsorgan udvikle og vedligeholde en særlig onlinedatabase over medieejerskab, der indeholder disaggregerede data om forskellige typer medier, herunder på regionalt og/eller lokalt niveau, og som offentligheden vil have let, hurtig og effektiv, gratis adgang til, samt regelmæssigt udarbejde rapporter om ejerskab af medietjenester under en given medlemsstats jurisdiktion. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Medlemsstaterne og deres nationale tilsynsmyndigheder og -organer opfordres til regelmæssigt at udveksle bedste praksis med hensyn til gennemsigtighed i medieejerskab. I udvekslingerne bør der navnlig fokuseres på at udpege og fremme de mest effektive foranstaltninger eller værktøjer til at øge gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab og forbedre det administrative samarbejde på området. |
| --- | --- |

22.

AFDELING IV

Overvågning og afsluttende bestemmelser

| 23. | Med henblik på at overvåge de foranstaltninger og tiltag, der er truffet for at følge op på denne henstilling, bør medlemsstaterne — 18 måneder efter dens vedtagelse og derefter på anmodning — forelægge Kommissionen alle relevante oplysninger om de foranstaltninger og tiltag, der er omhandlet i afdeling III. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommissionen vil drøfte de foranstaltninger og tiltag, der er truffet for at følge op på denne henstilling, med medlemsstaterne og interessenterne, navnlig repræsentanter for medietjenesteudbydere og journalister, i relevante fora, navnlig European News Media Forum. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Om nødvendigt vil Kommissionen overveje at vedtage en ny henstilling, der erstatter denne henstilling, under hensyntagen til drøftelser med medlemsstaterne og interessenter og forordningen om europæisk mediefrihed som vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. For at undgå tvivl skal de relevante bestemmelser i denne henstilling i tilfælde af overlapning mellem bestemmelserne i denne henstilling og forordningen om en fælles ramme for medietjenester på det indre marked (forordningen om europæisk mediefrihed) som endeligt vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, ophøre med at finde anvendelse, når bestemmelserne i den nævnte forordning finder anvendelse. |
| --- | --- |

25.

Denne henstilling er rettet til de medietjenesteudbydere, der er etableret i Unionen, og for så vidt angår de foranstaltninger, der er omhandlet i afdeling III, også til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. september 2022.

På Kommissionens vegne

Thierry BRETON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020) 790 final).

1

(2)  Kommissionens henstilling (EU) 2021/1534 af 16. september 2021 om sikring af journalisters og andre mediefolks beskyttelse og sikkerhed og styrkelse af deres position i Den Europæiske Union (EUT L 331 af 20.9.2021, s. 8).

2

(3)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af personer, der engagerer sig offentligt, mod åbenbart grundløse eller urimelige retssager (»strategiske retssager mod offentligt engagement«) (COM(2022) 177 final).

3

(4)  Kommissionens henstilling (EU) 2022/758 af 27. april 2022 om beskyttelse af journalister og menneskerettighedsforkæmpere, som engagerer sig offentligt, mod åbenbart grundløse eller urimelige retssager (»strategiske retssager mod offentligt engagement«) (EUT L 138 af 17.5.2022, s. 30).

4

(5)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering (COM(2020) 784 final).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EFT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19).

8

(9)  Observatoriet for mediepluralisme (2022), fuldstændige rapport, s. 67.

9

(10)  F.eks. i Frankrig ved lov nr. 2016-1524 (den såkaldte Loi Bloche (»Bloche-lov«) og i Portugal ved lov nr. 1/99 af 13. januar.

10

(11)  Ministerkomitéens rekommandation CM/Rec(2018)1 til medlemsstaterne om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab.

11

(12)  Observatoriet for mediepluralisme (2022), fuldstændige rapport, s. 82.

12

(13)  R.A. Harder og P. Knapen, Media Councils in the Digital Age: An inquiry into the practices of media self-regulatory bodies in the media landscape today, vzw Vereniging van de Raad voor de Journalistiek, Bruxelles, 2021.

13

Media Councils in the Digital Age: An inquiry into the practices of media self-regulatory bodies in the media landscape today

(14)  European News Media Forum blev oprettet af Kommissionen inden for rammerne af handlingsplanen for medierne og den audiovisuelle sektor med det formål at styrke samarbejdet med interessenter om medierelaterede spørgsmål.

14

(15)  Se optagelser og et resumé af arrangementet: https://digital-strategy.ec.europa.eu/da/library/european-news-media-forum-industrial-transformation-glance.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 34).

16

(17)  Ministerkomitéens anbefaling CM/Rec(2018)1 til medlemsstaterne om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab.

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktivet om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

19

(20)  Jf. præamblen til Europarådets Ministerkomités rekommandation CM/Rec(2018)1 til medlemsstaterne om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab: »transparency of media ownership can help to make media pluralism effective by bringing ownership structures behind the media — which can influence editorial policies — to the awareness of the public and regulatory authorities«. Se også Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium: »The transparency of media ownership can stabilise and promote confidence that this power will not be abused for subversively advancing the respective owners' own political, economic and societal interests but instead used to promote the common good, namely, to carry out media-related fact checks« (M. Cappello (ed.), Transparency of media ownership, IRIS Special, Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium, Strasbourg, 2021).

20

which can influence editorial policies

promote the common good

Transparency of media ownership

Special

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1132 af 14. juni 2017 om visse aspekter af selskabsretten (EUT L 169 af 30.6.2017, s. 46).

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

22

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/66

---

AFGØRELSE nr. 1/2022 VEDTAGET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EU-SCHWEIZ

af 6. september 2022

om ændring af tabel III og tabel IV i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som ændret [2022/1635]

DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR —

under henvisning til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 (1), som ændret ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund af 26. oktober 2004 om ændring af overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdede landbrugsprodukter (2) (i det følgende benævnt »aftalen«), særlig artikel 7 i protokol nr. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i protokol nr. 2 til overenskomsten gav Unionen og Det Schweiziske Forbund, som kontraherende parter, den blandede komité oplysning om hjemmemarkedsreferencepriserne for 2021 for alle råvarer, for hvilke der anvendes prisudligningsforanstaltninger. Priserne viser, at de aktuelle prisforhold på de kontraherende parters område har ændret sig. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i protokol nr. 2 til overenskomsten gav Unionen og Det Schweiziske Forbund, som kontraherende parter, den blandede komité oplysning om hjemmemarkedsreferencepriserne for 2021 for alle råvarer, for hvilke der anvendes prisudligningsforanstaltninger. Priserne viser, at de aktuelle prisforhold på de kontraherende parters område har ændret sig.

| (2) | Det er derfor nødvendigt at ajourføre hjemmemarkedsreferencepriserne og prisforskellene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel III i protokol 2 til overenskomsten, samt at justere basisbeløbene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel IV i nævnte protokol — |
| --- | --- |

(2)

Det er derfor nødvendigt at ajourføre hjemmemarkedsreferencepriserne og prisforskellene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel III i protokol 2 til overenskomsten, samt at justere basisbeløbene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel IV i nævnte protokol —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I protokol nr. 2 til overenskomsten foretages følgende ændringer:

| a) | Tabel III erstattes af teksten i bilag I til denne afgørelse. |
| --- | --- |

a)

Tabel III erstattes af teksten i bilag I til denne afgørelse.

| b) | Tabel IV, litra b), erstattes af teksten i bilag II til denne afgørelse. |
| --- | --- |

b)

Tabel IV, litra b), erstattes af teksten i bilag II til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. oktober 2022.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. september 2022.

På den blandede komités vegne

Formanden

e.b. Rita ADAM

Ambassadør/missionschef

---

(1)  
  EFT L 300 af 31.12.1972, s. 189.

1

(2)  
  EUT L 23 af 26.1.2005, s. 19.

2

---

BILAG I

»Tabel III

EU's og Schweiz' hjemmemarkedsreferencepriser

| Landbrugsråvarer | Schweiz' hjemmemarkedsreferencepris | EU's hjemmemarkedsreferencepris | Artikel 4, stk. 1
  Anvendes i Schweiz Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris | Artikel 3, stk. 3
  Anvendes i EU Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CHF pr. 100 kg netto | CHF pr. 100 kg netto | CHF pr. 100 kg netto | EUR pr. 100 kg netto |
| Blød hvede | 51,80 | 23,54 | 28,25 | 0,00 |
| Hård hvede | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Rug | 42,80 | 18,50 | 24,30 | 0,00 |
| Byg | — | — | — | — |
| Majs | — | — | — | — |
| Mel af blød hvede | 91,60 | 46,68 | 44,90 | 0,00 |
| Sødmælkspulver | 629,60 | 323,59 | 306,00 | 0,00 |
| Skummetmælkspulver | 420,10 | 260,22 | 159,90 | 0,00 |
| Smør | 1 128,35 | 409,97 | 718,40 | 0,00 |
| Hvidt sukker | — | — | — | — |
| Æg | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Friske kartofler | 40,05 | 17,05 | 23,00 | 0,00 |
| Vegetabilske fedtstoffer | — | — | 170,00 | 0,00 « |

Landbrugsråvarer

Schweiz' hjemmemarkedsreferencepris

EU's hjemmemarkedsreferencepris

Artikel 4, stk. 1

Anvendes i Schweiz Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris

Artikel 3, stk. 3

Anvendes i EU Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris

CHF pr. 100 kg netto

CHF pr. 100 kg netto

CHF pr. 100 kg netto

EUR pr. 100 kg netto

Blød hvede

51,80

23,54

28,25

0,00

Hård hvede

—

—

1,20

0,00

Rug

42,80

18,50

24,30

0,00

Byg

—

—

—

—

Majs

—

—

—

—

Mel af blød hvede

91,60

46,68

44,90

0,00

Sødmælkspulver

629,60

323,59

306,00

0,00

Skummetmælkspulver

420,10

260,22

159,90

0,00

Smør

1 128,35

409,97

718,40

0,00

Hvidt sukker

—

—

—

—

Æg

—

—

38,00

0,00

Friske kartofler

40,05

17,05

23,00

0,00

Vegetabilske fedtstoffer

—

—

170,00

0,00 «

---

BILAG II

| »b) | Følgende basisbeløb for landbrugsråvarer tages i betragtning ved beregningen af landbrugselementerne:







  Landbrugsråvarer | Basisbeløb anvendt i Schweiz
  Artikel 3, stk. 2 | Basisbeløb anvendt i EU
  Artikel 4, stk. 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF pr. 100 kg netto | EUR pr. 100 kg netto |
| Blød hvede | 23,00 | 0,00 |
| Hård hvede | 1,00 | 0,00 |
| Rug | 19,80 | 0,00 |
| Byg | — | — |
| Majs | — | — |
| Mel af blød hvede | 36,60 | 0,00 |
| Sødmælkspulver | 248,45 | 0,00 |
| Skummetmælkspulver | 130,30 | 0,00 |
| Smør | 570,15 | 0,00 |
| Hvidt sukker | — | — |
| Æg | 30,95 | 0,00 |
| Friske kartofler | 18,20 | 0,00 |
| Vegetabilske fedtstoffer | 138,55 | 0,00 « |

»b)

Følgende basisbeløb for landbrugsråvarer tages i betragtning ved beregningen af landbrugselementerne:

Landbrugsråvarer

Basisbeløb anvendt i Schweiz

Artikel 3, stk. 2

Basisbeløb anvendt i EU

Artikel 4, stk. 2

CHF pr. 100 kg netto

EUR pr. 100 kg netto

Blød hvede

23,00

0,00

Hård hvede

1,00

0,00

Rug

19,80

0,00

Byg

—

—

Majs

—

—

Mel af blød hvede

36,60

0,00

Sødmælkspulver

248,45

0,00

Skummetmælkspulver

130,30

0,00

Smør

570,15

0,00

Hvidt sukker

—

—

Æg

30,95

0,00

Friske kartofler

18,20

0,00

Vegetabilske fedtstoffer

138,55

0,00 «

---

Berigtigelser

| 22.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 245/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 245/70

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1032 af 29. juni 2022 om ændring af forordning (EU) 2017/1938 og (EF) nr. 715/2009 for så vidt angår gasoplagring

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 173 af 30. juni 2022
  )

Side 27, artikel 1, nr. 2), ny artikel 6d, stk. 1, litra b):

I stedet for:

| »b) | fra 2023: som fastsat i henhold til artikel 6a, stk. 4.« |
| --- | --- |

»b)

fra 2023: som fastsat i henhold til artikel 6a, stk. 4.«

læses:

| »b) | fra 2023: som fastsat i henhold til artikel 6a, stk. 7.« |
| --- | --- |

»b)

fra 2023: som fastsat i henhold til artikel 6a, stk. 7.«

---