# Službeni list L 187/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 187 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.14. srpnja 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 187

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.14. srpnja 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/1206 od 12. srpnja 2022. o pristupanju Europske unije Konvenciji o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima | 1 |
| | * | Konvencija o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima | 4 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2022/1207 od 12. srpnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 974/98 u vezi s uvođenjem eura u Hrvatskoj | 16 |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2022/1208 od 12. srpnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2866/98 u pogledu stope konverzije eura za Hrvatsku | 18 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1209 оd 5. svibnja 2022. o dopuni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka izricanja upravnih novčanih kazni i metoda za njihov izračun i naplatu (
  1
  ) | 19 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1210 оd 13. srpnja 2022. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu formata popisâ upućenih osoba i njihova ažuriranja (
  1
  ) | 23 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/1211 od 12. srpnja 2022. o usvajanju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. | 31 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/1212 od 12. srpnja 2022. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal | 35 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/1206 od 12. srpnja 2022. o pristupanju Europske unije Konvenciji o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima

1

*

Konvencija o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima

4

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2022/1207 od 12. srpnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 974/98 u vezi s uvođenjem eura u Hrvatskoj

16

*

Uredba Vijeća (EU) 2022/1208 od 12. srpnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2866/98 u pogledu stope konverzije eura za Hrvatsku

18

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1209 оd 5. svibnja 2022. o dopuni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka izricanja upravnih novčanih kazni i metoda za njihov izračun i naplatu (
  1
  )

1

19

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1210 оd 13. srpnja 2022. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu formata popisâ upućenih osoba i njihova ažuriranja (
  1
  )

1

23

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/1211 od 12. srpnja 2022. o usvajanju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023.

31

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/1212 od 12. srpnja 2022. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal

35

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 276/21/COL od 8. prosinca 2021. o karti regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. (Norveška) [2022/1213] | 37 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 276/21/COL od 8. prosinca 2021. o karti regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. (Norveška) [2022/1213]

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/1206

od 12. srpnja 2022.

o pristupanju Europske unije Konvenciji o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81. stavak 2. točku (a) i članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (a) podtočku v.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Konvencija o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima („Konvencija”) sklopljena je 2. srpnja 2019. pod pokroviteljstvom Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima („Konvencija”) sklopljena je 2. srpnja 2019. pod pokroviteljstvom Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu.

| (2) | Cilj je Konvencije promicati pristup pravosuđu na svjetskoj razini poboljšanom međunarodnom pravosudnom suradnjom. Konvencijom se osobito nastoje smanjiti rizici i troškovi povezani s prekograničnim sudskim postupcima i rješavanjem sporova te tako potaknuti međunarodna trgovina, ulaganja i mobilnost. |
| --- | --- |

(2)

Cilj je Konvencije promicati pristup pravosuđu na svjetskoj razini poboljšanom međunarodnom pravosudnom suradnjom. Konvencijom se osobito nastoje smanjiti rizici i troškovi povezani s prekograničnim sudskim postupcima i rješavanjem sporova te tako potaknuti međunarodna trgovina, ulaganja i mobilnost.

| (3) | Unija je aktivno sudjelovala u pregovorima koji su doveli do donošenja Konvencije i dijeli njezine ciljeve. |
| --- | --- |

(3)

Unija je aktivno sudjelovala u pregovorima koji su doveli do donošenja Konvencije i dijeli njezine ciljeve.

| (4) | Građani i poduzeća u Uniji koji žele da se sudska odluka donesena u Uniji prizna i izvrši u zemlji koja nije članica Unije trenutačno se suočavaju s neujednačenim pravnim okruženjem jer ne postoji sveobuhvatan međunarodni okvir za priznavanje i izvršenje stranih sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima. Povećanjem međunarodnih trgovinskih i investicijskih tokova povećavali se i pravni rizici za građane i poduzeća u Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Građani i poduzeća u Uniji koji žele da se sudska odluka donesena u Uniji prizna i izvrši u zemlji koja nije članica Unije trenutačno se suočavaju s neujednačenim pravnim okruženjem jer ne postoji sveobuhvatan međunarodni okvir za priznavanje i izvršenje stranih sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima. Povećanjem međunarodnih trgovinskih i investicijskih tokova povećavali se i pravni rizici za građane i poduzeća u Uniji.

| (5) | Stoga bi se ta situacija trebala riješiti predvidljivim sustavom prekograničnog priznavanja i izvršenja sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima. Ti se ciljevi mogu postići samo pridržavanjem sustava uzajamnog priznavanja i izvršenja sudskih odluka među državama, poput onoga uspostavljenog Konvencijom. Istodobno bi se Konvencijom omogućilo priznavanje i izvršenje sudskih odluka trećih zemalja u Uniji samo ako se poštuju temeljna načela prava Unije. |
| --- | --- |

(5)

Stoga bi se ta situacija trebala riješiti predvidljivim sustavom prekograničnog priznavanja i izvršenja sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima. Ti se ciljevi mogu postići samo pridržavanjem sustava uzajamnog priznavanja i izvršenja sudskih odluka među državama, poput onoga uspostavljenog Konvencijom. Istodobno bi se Konvencijom omogućilo priznavanje i izvršenje sudskih odluka trećih zemalja u Uniji samo ako se poštuju temeljna načela prava Unije.

| (6) | Na temelju članka 26. Konvencije regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje koje imaju nadležnost u nekim ili svim pitanjima uređenima Konvencijom, kao što je Unija, mogu potpisati, prihvatiti ili odobriti Konvenciju ili joj pristupiti. |
| --- | --- |

(6)

Na temelju članka 26. Konvencije regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje koje imaju nadležnost u nekim ili svim pitanjima uređenima Konvencijom, kao što je Unija, mogu potpisati, prihvatiti ili odobriti Konvenciju ili joj pristupiti.

| (7) | Na temelju članka 3. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija ima isključivu nadležnost za sklapanje međunarodnog sporazuma u mjeri u kojoj bi njegovo sklapanje moglo utjecati na zajednička pravila Unije ili izmijeniti njihov opseg. Konvencija utječe na zakonodavstvo Unije, posebno na Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Stoga Unija ima isključivu nadležnost u svim pitanjima koja se uređuju Konvencijom. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju članka 3. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija ima isključivu nadležnost za sklapanje međunarodnog sporazuma u mjeri u kojoj bi njegovo sklapanje moglo utjecati na zajednička pravila Unije ili izmijeniti njihov opseg. Konvencija utječe na zakonodavstvo Unije, posebno na Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Stoga Unija ima isključivu nadležnost u svim pitanjima koja se uređuju Konvencijom.

| (8) | Na temelju članka 24. stavka 3. i članka 28. Konvencije do pristupanja Konvenciji može doći prije njezina stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(8)

Na temelju članka 24. stavka 3. i članka 28. Konvencije do pristupanja Konvenciji može doći prije njezina stupanja na snagu.

| (9) | Unija bi stoga trebala pristupiti Konvenciji. |
| --- | --- |

(9)

Unija bi stoga trebala pristupiti Konvenciji.

| (10) | Pri pristupanju Konvenciji Unija bi u skladu s člankom 27. Konvencije trebala izjaviti da izvršava nadležnost u svim pitanjima uređenima Konvencijom. Posljedično, države članice bile bi obvezane Konvencijom na temelju Unijina pristupanja. |
| --- | --- |

(10)

Pri pristupanju Konvenciji Unija bi u skladu s člankom 27. Konvencije trebala izjaviti da izvršava nadležnost u svim pitanjima uređenima Konvencijom. Posljedično, države članice bile bi obvezane Konvencijom na temelju Unijina pristupanja.

| (11) | U predmetima koji uključuju nestambene najmove (zakupe), na temelju Uredbe (EU) br. 1215/2012 isključiva nadležnost dodjeljuje se sudovima u državi članici u kojoj se nalazi nekretnina. Konvencija ne uključuje takva pravila o isključivoj nadležnosti u slučaju nestambenih zakupa. Unija bi stoga pri pristupanju Konvenciji trebala izjaviti, u skladu s člankom 18. Konvencije, da je neće primjenjivati na nestambene najmove (zakupe) nekretnina koje se nalaze u Uniji. |
| --- | --- |

(11)

U predmetima koji uključuju nestambene najmove (zakupe), na temelju Uredbe (EU) br. 1215/2012 isključiva nadležnost dodjeljuje se sudovima u državi članici u kojoj se nalazi nekretnina. Konvencija ne uključuje takva pravila o isključivoj nadležnosti u slučaju nestambenih zakupa. Unija bi stoga pri pristupanju Konvenciji trebala izjaviti, u skladu s člankom 18. Konvencije, da je neće primjenjivati na nestambene najmove (zakupe) nekretnina koje se nalaze u Uniji.

| (12) | Irsku obvezuje Uredba (EU) br. 1215/2012 te ona stoga sudjeluje u donošenju ove Odluke. |
| --- | --- |

(12)

Irsku obvezuje Uredba (EU) br. 1215/2012 te ona stoga sudjeluje u donošenju ove Odluke.

| (13) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(13)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Pristupanje Europske unije Konvenciji o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima odobrava u ime Unije (3).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća imenuje jednu ili više osoba ovlaštenih za polaganje, u ime Unije, isprave o pristupu iz članka 24. stavka 4. Konvencije („isprava”).

Članak 3.

Pri polaganju isprave Unija daje sljedeću izjavu u skladu s člankom 27. stavkom 1. Konvencije:

„Europska unija izjavljuje, u skladu s člankom 27. stavkom 1. Konvencije, da izvršava nadležnost u svim pitanjima uređenima ovom Konvencijom. Njezine države članice neće potpisati, ratificirati, prihvatiti ni odobriti Konvenciju, ali su obvezane Konvencijom na temelju toga što joj je pristupila Europska unija.

Za potrebe ove izjave izraz „Europska unija” ne uključuje Kraljevinu Dansku, u skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženom Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.”.

Članak 4.

Pri polaganju isprave Unija daje sljedeću izjavu, u skladu s člankom 18. Konvencije, o nestambenim najmovima (zakupima) nekretnina:

„Europska unija u skladu s člankom 18. Konvencije izjavljuje da Konvenciju neće primjenjivati na nestambene najmove (zakupe) nekretnina koje se nalaze u Europskoj uniji.”.

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja (4).

Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. STANJURA

---

(1)  Suglasnost od 23. lipnja 2022. (još nije objavljena u Službenom listu).

1

(2)  Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti stranicu 4. ovoga Službenog lista.

3

(4)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Konvencije u Službenom listu Europske unije.

4

Službenom listu Europske unije

---

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/4

---

KONVENCIJA O PRIZNAVANJU I IZVRŠENJU STRANIH SUDSKIH ODLUKA U GRAĐANSKIM ILI TRGOVAČKIM STVARIMA

Ugovorne stranke ove Konvencije,

želeći promicati djelotvoran pristup pravosuđu za sve i olakšati multilateralnu trgovinu i ulaganje koji se temelje na pravilima te mobilnost s pomoću pravosudne suradnje,

vjerujući da se takva suradnja može pojačati uvođenjem ujednačenog skupa osnovnih pravila o priznavanju i izvršenju stranih sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima kako bi se olakšalo učinkovito priznavanje i izvršenje takvih odluka,

uvjerene da takva pojačana pravosudna suradnja posebice zahtijeva međunarodno pravno uređenje koje pruža veću predvidljivost i sigurnost u odnosu na globalni protok stranih sudskih odluka te koje dopunjuje Konvenciju od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda,

Konvenciju od 30. lipnja 2005. o sporazumima o izboru suda

odlučile su o tome sklopiti Konvenciju i dogovorile su se o sljedećim odredbama:

POGLAVLJE I.

PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Područje primjene

1.   Ova se Konvencija primjenjuje na priznavanje i izvršenje sudskih odluka u građanskim ili trgovačkim stvarima. Ne primjenjuje se posebice na porezne, carinske i upravne stvari.

2.   Ova se Konvencija primjenjuje na priznavanje i izvršenje sudske odluke u jednoj državi ugovornici koju je donio sud druge države ugovornice.

Članak 2.

Isključenja iz područja primjene

1.   Ova se Konvencija ne primjenjuje u sljedećim stvarima:

| (a) | položaj i pravna sposobnost fizičkih osoba; |
| --- | --- |

(a)

položaj i pravna sposobnost fizičkih osoba;

| (b) | obveze uzdržavanja; |
| --- | --- |

(b)

obveze uzdržavanja;

| (c) | ostala obiteljskopravna pitanja, uključujući uređivanje imovinskih odnosa u braku i druga prava ili obveze koji proizlaze iz bračnog odnosa ili iz sličnih odnosa; |
| --- | --- |

(c)

ostala obiteljskopravna pitanja, uključujući uređivanje imovinskih odnosa u braku i druga prava ili obveze koji proizlaze iz bračnog odnosa ili iz sličnih odnosa;

| (d) | oporuke i nasljeđivanje; |
| --- | --- |

(d)

oporuke i nasljeđivanje;

| (e) | insolventnost, poravnanje, sanacija financijskih institucija i slična pitanja; |
| --- | --- |

(e)

insolventnost, poravnanje, sanacija financijskih institucija i slična pitanja;

| (f) | prijevoz putnika i robe; |
| --- | --- |

(f)

prijevoz putnika i robe;

| (g) | prekogranično onečišćenje mora, onečišćenje mora u područjima izvan nacionalne jurisdikcije, onečišćenje mora s brodova, ograničavanje odgovornosti za pomorske tražbine i generalna havarija; |
| --- | --- |

(g)

prekogranično onečišćenje mora, onečišćenje mora u područjima izvan nacionalne jurisdikcije, onečišćenje mora s brodova, ograničavanje odgovornosti za pomorske tražbine i generalna havarija;

| (h) | odgovornost za nuklearnu štetu; |
| --- | --- |

(h)

odgovornost za nuklearnu štetu;

| (i) | valjanost, ništavost ili prestanak pravnih osoba ili udruženja fizičkih ili pravnih osoba te valjanost odluka njihovih tijela; |
| --- | --- |

(i)

valjanost, ništavost ili prestanak pravnih osoba ili udruženja fizičkih ili pravnih osoba te valjanost odluka njihovih tijela;

| (j) | valjanost upisa u javne registre; |
| --- | --- |

(j)

valjanost upisa u javne registre;

| (k) | kleveta; |
| --- | --- |

(k)

kleveta;

| (l) | privatnost; |
| --- | --- |

(l)

privatnost;

| (m) | intelektualno vlasništvo; |
| --- | --- |

(m)

intelektualno vlasništvo;

| (n) | aktivnosti oružanih snaga, uključujući aktivnosti njihova osoblja u izvršavanju njihovih službenih dužnosti; |
| --- | --- |

(n)

aktivnosti oružanih snaga, uključujući aktivnosti njihova osoblja u izvršavanju njihovih službenih dužnosti;

| (o) | aktivnosti izvršavanja zakonodavstva, uključujući aktivnosti službenika za izvršavanje zakonodavstva u obavljanju njihovih službenih dužnosti; |
| --- | --- |

(o)

aktivnosti izvršavanja zakonodavstva, uključujući aktivnosti službenika za izvršavanje zakonodavstva u obavljanju njihovih službenih dužnosti;

| (p) | borba protiv monopola (tržišno natjecanje), osim ako se sudska odluka temelji na postupanju koje predstavlja protutržišni sporazum ili usklađeno djelovanje između stvarnih ili potencijalnih konkurenata radi dogovaranja cijena, namještanja ponuda, određivanja ograničenja ili kvota outputa ili podjele tržišta raspodjelom kupaca, dobavljača, područja ili trgovinskih linija, i ako su i takvo postupanje i njegov učinak nastali u državi podrijetla; |
| --- | --- |

(p)

borba protiv monopola (tržišno natjecanje), osim ako se sudska odluka temelji na postupanju koje predstavlja protutržišni sporazum ili usklađeno djelovanje između stvarnih ili potencijalnih konkurenata radi dogovaranja cijena, namještanja ponuda, određivanja ograničenja ili kvota outputa ili podjele tržišta raspodjelom kupaca, dobavljača, područja ili trgovinskih linija, i ako su i takvo postupanje i njegov učinak nastali u državi podrijetla;

| (q) | restrukturiranje državnog duga jednostranim državnim mjerama. |
| --- | --- |

(q)

restrukturiranje državnog duga jednostranim državnim mjerama.

2.   Sudska odluka nije isključena iz područja primjene ove Konvencije ako se pitanje na koje se ova Konvencija ne primjenjuje pojavilo isključivo kao prethodno pitanje u postupku u kojem je donesena sudska odluka, a ne kao predmet postupka. Posebice, činjenica da se to pitanje pojavilo u okviru obrane ne isključuje sudsku odluku iz primjene Konvencije ako navedeno pitanje nije predmet postupka.

3.   Ova se Konvencija ne primjenjuje na arbitražne i srodne postupke.

4.   Sudska odluka nije isključena iz područja primjene ove Konvencije samom činjenicom da je država, uključujući vladu, vladinu agenciju ili bilo koju osobu koja djeluje u ime države, stranka u postupku.

5.   Ništa u ovoj Konvenciji ne utječe na povlastice i imunitete država ili međunarodnih organizacija u vezi s njima samima i njihovom imovinom.

Članak 3.

Definicije

1.   U ovoj Konvenciji:

| (a) | „tuženik” znači osoba protiv koje je podnesena tužba ili protutužba u državi podrijetla; |
| --- | --- |

(a)

„tuženik” znači osoba protiv koje je podnesena tužba ili protutužba u državi podrijetla;

| (b) | „sudska odluka” znači svaka odluka suda o meritumu spora, bez obzira na to kako se odluka zove, uključujući rješenje ili nalog, kao i određivanje troškova ili izdataka postupka od strane suda (uključujući sudskog službenika), pod uvjetom da se to određivanje odnosi na odluku o meritumu spora koja se može priznati ili izvršiti na temelju ove Konvencije. Privremena mjera nije sudska odluka. |
| --- | --- |

(b)

„sudska odluka” znači svaka odluka suda o meritumu spora, bez obzira na to kako se odluka zove, uključujući rješenje ili nalog, kao i određivanje troškova ili izdataka postupka od strane suda (uključujući sudskog službenika), pod uvjetom da se to određivanje odnosi na odluku o meritumu spora koja se može priznati ili izvršiti na temelju ove Konvencije. Privremena mjera nije sudska odluka.

2.   Smatra se da subjekt ili osoba, osim fizičke osobe, ima uobičajeno boravište u državi:

| (a) | u kojoj ima zakonsko sjedište; |
| --- | --- |

(a)

u kojoj ima zakonsko sjedište;

| (b) | u skladu s čijim je pravom osnovan; |
| --- | --- |

(b)

u skladu s čijim je pravom osnovan;

| (c) | u kojoj ima glavnu upravu; ili |
| --- | --- |

(c)

u kojoj ima glavnu upravu; ili

| (d) | u kojoj se nalazi njegovo glavno mjesto poslovanja. |
| --- | --- |

(d)

u kojoj se nalazi njegovo glavno mjesto poslovanja.

POGLAVLJE II.

PRIZNAVANJE I IZVRŠENJE

PRIZNAVANJE I IZVRŠENJE

Članak 4.

Opće odredbe

1.   Sudska odluka koju je donio sud države ugovornice (država podrijetla) priznaje se i izvršava u drugoj državi ugovornici (država kojoj je podnesen zahtjev) u skladu s odredbama ovog poglavlja. Priznavanje ili izvršenje može se odbiti samo zbog razloga navedenih u ovoj Konvenciji.

2.   U državi kojoj je podnesen zahtjev ne obavlja se preispitivanje merituma sudske odluke. Može se preispitati samo ono što je potrebno za primjenu ove Konvencije.

3.   Sudska odluka priznaje se samo ako ima učinak u državi podrijetla i izvršava se samo ako je izvršiva u državi podrijetla.

4.   Priznavanje ili izvršenje može se odgoditi ili odbiti ako je sudska odluka iz stavka 3. predmet preispitivanja u državi podrijetla ili ako rok za zahtijevanje redovnog preispitivanja sudske odluke nije istekao. Odbijanje ne sprečava naknadno podnošenje zahtjeva za priznavanje ili izvršenje sudske odluke.

Članak 5.

Osnove za priznavanje i izvršenje

1.   Sudska odluka može se priznati i izvršiti ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | osoba protiv koje se traži priznavanje ili izvršenje imala je uobičajeno boravište u državi podrijetla u trenutku kad je postala stranka u postupku pred sudom podrijetla; |
| --- | --- |

(a)

osoba protiv koje se traži priznavanje ili izvršenje imala je uobičajeno boravište u državi podrijetla u trenutku kad je postala stranka u postupku pred sudom podrijetla;

| (b) | fizička osoba protiv koje se traži priznavanje ili izvršenje imala je glavno mjesto poslovanja u državi podrijetla u trenutku kad je postala stranka u postupku pred sudom podrijetla, a tužba na kojoj se sudska odluka temelji proizašla je iz aktivnosti tog poduzeća; |
| --- | --- |

(b)

fizička osoba protiv koje se traži priznavanje ili izvršenje imala je glavno mjesto poslovanja u državi podrijetla u trenutku kad je postala stranka u postupku pred sudom podrijetla, a tužba na kojoj se sudska odluka temelji proizašla je iz aktivnosti tog poduzeća;

| (c) | osoba protiv koje se traži priznavanje ili izvršenje jest osoba koja je podnijela tužbu, osim protutužbe, na kojoj se temelji sudska odluka; |
| --- | --- |

(c)

osoba protiv koje se traži priznavanje ili izvršenje jest osoba koja je podnijela tužbu, osim protutužbe, na kojoj se temelji sudska odluka;

| (d) | tuženik je imao podružnicu, predstavništvo ili drugu poslovnu jedinicu bez zasebne pravne osobnosti u državi podrijetla u trenutku kad je postao stranka u postupku pred sudom podrijetla, a tužba na kojoj se sudska odluka temelji proizašla je iz aktivnosti te podružnice, predstavništva ili poslovne jedinice; |
| --- | --- |

(d)

tuženik je imao podružnicu, predstavništvo ili drugu poslovnu jedinicu bez zasebne pravne osobnosti u državi podrijetla u trenutku kad je postao stranka u postupku pred sudom podrijetla, a tužba na kojoj se sudska odluka temelji proizašla je iz aktivnosti te podružnice, predstavništva ili poslovne jedinice;

| (e) | tuženik je izričito pristao na nadležnost suda podrijetla tijekom postupka u kojem je donesena sudska odluka; |
| --- | --- |

(e)

tuženik je izričito pristao na nadležnost suda podrijetla tijekom postupka u kojem je donesena sudska odluka;

| (f) | tuženik se pozvao na meritum spora pred sudom podrijetla, a da nije osporio nadležnost u roku predviđenom pravom države podrijetla, osim ako je očito da prigovor na nadležnost ili na izvršavanje nadležnosti ne bi imao uspješan ishod u skladu s tim pravom; |
| --- | --- |

(f)

tuženik se pozvao na meritum spora pred sudom podrijetla, a da nije osporio nadležnost u roku predviđenom pravom države podrijetla, osim ako je očito da prigovor na nadležnost ili na izvršavanje nadležnosti ne bi imao uspješan ishod u skladu s tim pravom;

| (g) | sudska odluka odnosila se na ugovornu obvezu i donio ju je sud države u kojoj je ta obveza izvršena ili je trebala biti izvršena prema






  i. | dogovoru stranaka; ili |
| --- | --- | --- |

(g)

sudska odluka odnosila se na ugovornu obvezu i donio ju je sud države u kojoj je ta obveza izvršena ili je trebala biti izvršena prema

i.

dogovoru stranaka; ili

| ii. | pravu koje se primjenjuje na ugovor, ako nije dogovoreno mjesto izvršenja, |
| --- | --- |

ii.

pravu koje se primjenjuje na ugovor, ako nije dogovoreno mjesto izvršenja,

osim ako aktivnosti tuženika u vezi s obavljenim poslom očito ne predstavljaju svrhovitu i bitnu vezu s tom državom;

| (h) | sudska odluka odnosila se na najam nekretnine (zakup) i donio ju je sud države u kojoj se nekretnina nalazi; |
| --- | --- |

(h)

sudska odluka odnosila se na najam nekretnine (zakup) i donio ju je sud države u kojoj se nekretnina nalazi;

| (i) | sudska odluka donesena protiv tuženika odnosila se na ugovornu obvezu osiguranu stvarnim pravom na nekretnini koja se nalazi u državi podrijetla ako je ugovorni zahtjev podnesen zajedno s tužbom protiv istog tuženika u odnosu na to stvarno pravo; |
| --- | --- |

(i)

sudska odluka donesena protiv tuženika odnosila se na ugovornu obvezu osiguranu stvarnim pravom na nekretnini koja se nalazi u državi podrijetla ako je ugovorni zahtjev podnesen zajedno s tužbom protiv istog tuženika u odnosu na to stvarno pravo;

| (j) | sudska odluka odnosila se na izvanugovornu obvezu koja proizlazi iz smrti, tjelesne ozljede, štete ili gubitka materijalne imovine, a radnja ili propust koji su izravno prouzročili takvu štetu dogodili su se u državi podrijetla, bez obzira na mjesto nastanka te štete; |
| --- | --- |

(j)

sudska odluka odnosila se na izvanugovornu obvezu koja proizlazi iz smrti, tjelesne ozljede, štete ili gubitka materijalne imovine, a radnja ili propust koji su izravno prouzročili takvu štetu dogodili su se u državi podrijetla, bez obzira na mjesto nastanka te štete;

| (k) | sudska odluka odnosila se na valjanost, uspostavu, učinke, upravljanje ili izmjenu dobrovoljno osnovanog trusta uz pisane dokaze i






  i. | u trenutku pokretanja postupka država podrijetla bila je navedena u aktu o osnivanju trusta kao država pred čijim se sudovima rješavaju sporovi o takvim pitanjima; ili |
| --- | --- | --- |

(k)

sudska odluka odnosila se na valjanost, uspostavu, učinke, upravljanje ili izmjenu dobrovoljno osnovanog trusta uz pisane dokaze i

i.

u trenutku pokretanja postupka država podrijetla bila je navedena u aktu o osnivanju trusta kao država pred čijim se sudovima rješavaju sporovi o takvim pitanjima; ili

| ii. | u trenutku pokretanja postupka država podrijetla izričito je ili implicitno navedena u aktu o osnivanju trusta kao država u kojoj se nalazi glavno upravno sjedište trusta. |
| --- | --- |

ii.

u trenutku pokretanja postupka država podrijetla izričito je ili implicitno navedena u aktu o osnivanju trusta kao država u kojoj se nalazi glavno upravno sjedište trusta.

Ovaj se podstavak primjenjuje samo na sudske odluke koje se odnose na unutarnje aspekte trusta između osoba koje jesu ili su bile u fiducijarnom odnosu;

| (l) | sudska odluka odnosila se na protutužbu






  i. | u mjeri u kojoj je izdana u korist protutužitelja, pod uvjetom da je protutužba proizašla iz istog obavljenog posla ili radnje kao tužba; ili |
| --- | --- | --- |

(l)

sudska odluka odnosila se na protutužbu

i.

u mjeri u kojoj je izdana u korist protutužitelja, pod uvjetom da je protutužba proizašla iz istog obavljenog posla ili radnje kao tužba; ili

| ii. | u mjeri u kojoj je izdana protiv protutužitelja, osim ako je pravom države podrijetla propisano podnošenje protutužbe kako bi se izbjegla prekluzija; |
| --- | --- |

ii.

u mjeri u kojoj je izdana protiv protutužitelja, osim ako je pravom države podrijetla propisano podnošenje protutužbe kako bi se izbjegla prekluzija;

| (m) | sudsku odluku je donio sud određen u sporazumu sklopljenom ili dokumentiranom u pisanom obliku ili bilo kojim drugim komunikacijskim sredstvom kojim se omogućuje dostupnost informacija tako da se mogu upotrijebiti za naknadno upućivanje, osim sporazuma o izboru isključivo nadležnog suda. |
| --- | --- |

(m)

sudsku odluku je donio sud određen u sporazumu sklopljenom ili dokumentiranom u pisanom obliku ili bilo kojim drugim komunikacijskim sredstvom kojim se omogućuje dostupnost informacija tako da se mogu upotrijebiti za naknadno upućivanje, osim sporazuma o izboru isključivo nadležnog suda.

Za potrebe ovog podstavka „sporazum o izboru isključivo nadležnog suda” znači sporazum koji sklope dvije ili više stranaka i kojim se, za potrebe odlučivanja u sporovima koji su nastali ili bi mogli nastati u vezi s određenim pravnim odnosom, određuju sudovi jedne države ili jedan ili više posebnih sudova jedne države, čime je isključena nadležnost svih drugih sudova.

2.   Ako se traži priznavanje ili izvršenje protiv fizičke osobe koja djeluje u prvom redu za osobne, obiteljske ili kućanske potrebe (potrošač) u stvarima koje se odnose na potrošački ugovor ili protiv zaposlenika u stvarima koje se odnose na njegov ugovor o radu

| (a) | stavak 1. točka (e) primjenjuje se samo ako je sudu upućena usmena ili pisana suglasnost; |
| --- | --- |

(a)

stavak 1. točka (e) primjenjuje se samo ako je sudu upućena usmena ili pisana suglasnost;

| (b) | stavak 1. točke (f), (g) i (m) ne primjenjuju se. |
| --- | --- |

(b)

stavak 1. točke (f), (g) i (m) ne primjenjuju se.

3.   Stavak 1. ne primjenjuje se na sudsku odluku kojom je odlučeno o najmu stambene nekretnine (zakup) ili u kojoj je odlučeno o upisu nekretnine. Takva sudska odluka može se priznati i izvršiti samo ako ju je donio sud države u kojoj se nekretnina nalazi.

Članak 6.

Isključiva osnova za priznavanje i izvršenje

Neovisno o članku 5., sudska odluka kojom je odlučeno o stvarnim pravima na nekretninama priznaje se i izvršava samo ako se nekretnina nalazi u državi podrijetla.

Članak 7.

Odbijanje priznavanja i izvršenja

1.   Priznavanje ili izvršenje može se odbiti ako:

| (a) | dokument kojim je pokrenut postupak ili jednakovrijedan dokument, uključujući izjavu o bitnim elementima zahtjeva:






  i. | tuženiku nije bio dostavljen pravodobno i na način koji mu omogućuje pripremanje obrane, osim ako se tuženik pojavio na sudu podrijetla i tamo iznio obranu bez osporavanja dostave, pod uvjetom da pravo države podrijetla dopušta osporavanje dostave; ili |
| --- | --- | --- |

(a)

dokument kojim je pokrenut postupak ili jednakovrijedan dokument, uključujući izjavu o bitnim elementima zahtjeva:

i.

tuženiku nije bio dostavljen pravodobno i na način koji mu omogućuje pripremanje obrane, osim ako se tuženik pojavio na sudu podrijetla i tamo iznio obranu bez osporavanja dostave, pod uvjetom da pravo države podrijetla dopušta osporavanje dostave; ili

| ii. | tuženiku u državi kojoj je podnesen zahtjev bio je dostavljen na način koji nije u skladu s temeljnim načelima države kojoj je podnesen zahtjev o dostavi dokumenata; |
| --- | --- |

ii.

tuženiku u državi kojoj je podnesen zahtjev bio je dostavljen na način koji nije u skladu s temeljnim načelima države kojoj je podnesen zahtjev o dostavi dokumenata;

| (b) | sudska odluka dobivena je prijevarom; |
| --- | --- |

(b)

sudska odluka dobivena je prijevarom;

| (c) | priznavanje ili izvršenje bilo bi očito nespojivo s javnim poretkom države kojoj je podnesen zahtjev, uključujući situacije u kojima su posebni postupci, koji su za posljedicu imali sudsku odluku, bili nespojivi s temeljnim načelima o pravičnosti postupka te države i situacije koje uključuju povrede sigurnosti ili suverenosti te države; |
| --- | --- |

(c)

priznavanje ili izvršenje bilo bi očito nespojivo s javnim poretkom države kojoj je podnesen zahtjev, uključujući situacije u kojima su posebni postupci, koji su za posljedicu imali sudsku odluku, bili nespojivi s temeljnim načelima o pravičnosti postupka te države i situacije koje uključuju povrede sigurnosti ili suverenosti te države;

| (d) | postupak pred sudom podrijetla bio je suprotan sporazumu ili odredbi u aktu o osnivanju trusta, na temelju kojih je predmetni spor trebao biti riješen pred sudom države koja nije država podrijetla; |
| --- | --- |

(d)

postupak pred sudom podrijetla bio je suprotan sporazumu ili odredbi u aktu o osnivanju trusta, na temelju kojih je predmetni spor trebao biti riješen pred sudom države koja nije država podrijetla;

| (e) | sudska odluka nije u skladu sa sudskom odlukom koju je donio sud države kojoj je podnesen zahtjev u sporu između istih stranaka; ili |
| --- | --- |

(e)

sudska odluka nije u skladu sa sudskom odlukom koju je donio sud države kojoj je podnesen zahtjev u sporu između istih stranaka; ili

| (f) | sudska odluka nije u skladu s prethodnom sudskom odlukom koju je donio sud druge države između istih stranaka u istom predmetu pod uvjetom da prethodna odluka ispunjava uvjete koji su potrebni za njezino priznavanje u državi kojoj je podnesen zahtjev. |
| --- | --- |

(f)

sudska odluka nije u skladu s prethodnom sudskom odlukom koju je donio sud druge države između istih stranaka u istom predmetu pod uvjetom da prethodna odluka ispunjava uvjete koji su potrebni za njezino priznavanje u državi kojoj je podnesen zahtjev.

2.   Priznavanje ili izvršenje može se odgoditi ili odbiti ako je postupak između istih stranaka u istom predmetu u tijeku pred sudom države kojoj je podnesen zahtjev ako:

| (a) | postupak pred sudom države kojoj je podnesen zahtjev pokrenut je prije nego što je pokrenut pred sudom podrijetla; i |
| --- | --- |

(a)

postupak pred sudom države kojoj je podnesen zahtjev pokrenut je prije nego što je pokrenut pred sudom podrijetla; i

| (b) | postoji uska veza između spora i države kojoj je podnesen zahtjev. |
| --- | --- |

(b)

postoji uska veza između spora i države kojoj je podnesen zahtjev.

Odbijanje na temelju ovog stavka ne sprečava naknadno podnošenje zahtjeva za priznavanje ili izvršenje sudske odluke.

Članak 8.

Prethodna pitanja

1.   Odluka o prethodnom pitanju ne priznaje se niti izvršava na temelju ove Konvencije ako se odnosi na pitanje na koje se ova Konvencija ne primjenjuje ili na pitanje iz članka 6. o kojem je odlučio sud države koja nije država navedena u tom članku.

2.   Priznavanje ili izvršenje sudske odluke može se odbiti ako i u mjeri u kojoj se sudska odluka temeljila na odluci o pitanju na koje se ova Konvencija ne primjenjuje ili na pitanju iz članka 6. o kojem je odlučio sud države koja nije država navedena u tom članku.

Članak 9.

Odvojivost

Priznavanje ili izvršenje odvojivog dijela sudske odluke odobrava se u slučaju kad se zahtijeva priznavanje ili izvršenje navedenog dijela ili kad se na temelju ove Konvencije može priznati ili izvršiti samo dio sudske odluke.

Članak 10.

Naknada štete

1.   Priznavanje ili izvršenje sudske odluke može se odbiti ako i u mjeri u kojoj se sudskom odlukom dodjeljuje odšteta, uključujući egzemplarnu odštetu ili odštetu u svrhu kažnjavanja, kojom se stranci ne nadoknađuju stvarni gubitak ili pretrpljena šteta.

2.   Sud kojem je podnesen zahtjev vodi računa o tome je li i u kojoj je mjeri odšteta koju je dodijelio sud podrijetla namijenjena pokrivanju troškova i izdataka u vezi s postupkom.

Članak 11.

Sudske nagodbe (transactions judiciaires)

Sudske nagodbe (transactions judiciaires) koje je odobrio sud države ugovornice ili koje su sklopljene tijekom postupka pred sudom države ugovornice te koje su izvršive na jednak način kao i sudska odluka u državi podrijetla, izvršavaju su na temelju ove Konvencije na jednak način kao i sudska odluka.

(transactions judiciaires)

Članak 12.

Dokumenti koje treba podnijeti

1.   Stranka koja traži priznavanje ili izvršenje podnosi:

| (a) | potpunu i ovjerenu presliku sudske odluke; |
| --- | --- |

(a)

potpunu i ovjerenu presliku sudske odluke;

| (b) | ako je donesena sudska odluka zbog ogluhe, izvornik ili ovjerenu presliku dokumenta kojim se dokazuje da je dokument kojim je pokrenut postupak ili jednakovrijedan dokument dostavljen stranci koja se nije odazvala sudskom pozivu; |
| --- | --- |

(b)

ako je donesena sudska odluka zbog ogluhe, izvornik ili ovjerenu presliku dokumenta kojim se dokazuje da je dokument kojim je pokrenut postupak ili jednakovrijedan dokument dostavljen stranci koja se nije odazvala sudskom pozivu;

| (c) | sve dokumente potrebne da se utvrdi da je sudska odluka važeća ili, prema potrebi, da je izvršiva u državi podrijetla; |
| --- | --- |

(c)

sve dokumente potrebne da se utvrdi da je sudska odluka važeća ili, prema potrebi, da je izvršiva u državi podrijetla;

| (d) | u slučaju iz članka 11., potvrdu suda (uključujući sudskog službenika) države podrijetla da su sudska nagodba ili njezin dio izvršivi na jednak način kao i sudska odluka u državi podrijetla. |
| --- | --- |

(d)

u slučaju iz članka 11., potvrdu suda (uključujući sudskog službenika) države podrijetla da su sudska nagodba ili njezin dio izvršivi na jednak način kao i sudska odluka u državi podrijetla.

2.   Ako sadržaj sudske odluke ne dopušta sudu kojem je podnesen zahtjev da provjeri jesu li ispunjeni uvjeti iz ovog poglavlja, taj sud može zahtijevati bilo koji drugi potreban dokument.

3.   Zahtjevu za priznavanje ili izvršenje može se priložiti dokument u vezi sa sudskom odlukom, koji je izdao sud (uključujući sudskog službenika) države podrijetla, u obliku koji je preporučila i objavila Haška konferencija o međunarodnom privatnom pravu.

4.   Ako dokumenti iz ovog članka nisu sastavljeni na službenom jeziku države kojoj je podnesen zahtjev, uz njih se prilaže ovjeren prijevod na službeni jezik, osim ako je pravom države kojoj je podnesen zahtjev predviđeno drukčije.

Članak 13.

Postupak

1.   Postupak za priznavanje, proglašenje izvršivosti ili prijavu izvršenja te za izvršenje sudske odluke uređen je pravom države kojoj je podnesen zahtjev, osim ako je ovom Konvencijom predviđeno drukčije. Sud države kojoj je podnesen zahtjev postupa žurno.

2.   Sud države kojoj je podnesen zahtjev ne odbija priznavanje ili izvršenje sudske odluke iz ove Konvencije na temelju činjenice da bi priznavanje ili izvršenje trebalo tražiti u drugoj državi.

Članak 14.

Troškovi postupka

1.   Nikakvo osiguranje, jamstvo ili depozit, bez obzira na to kako je opisano, ne zahtijeva se od stranke koja u jednoj državi ugovornici zahtijeva izvršenje sudske odluke koju je donio sud druge države ugovornice, isključivo na temelju činjenice da je ta stranka strani državljanin ili da nema domicil ili boravište u državi u kojoj se traži izvršenje sudske odluke.

2.   Nalog za plaćanje troškova ili izdataka postupka koji je izdan u državi ugovornici protiv bilo koje osobe koja je izuzeta od zahtjeva u pogledu osiguranja, jamstva ili depozita na temelju stavka 1. ili prava države u kojoj je pokrenut postupak, na zahtjev osobe koja ima pravo na nalog, postaje izvršiv u bilo kojoj drugoj državi ugovornici.

3.   Država može izjaviti da ne primjenjuje stavak 1. ili u izjavi odrediti koji njezini sudovi ne primjenjuju stavak 1.

Članak 15.

Priznavanje i izvršenje na temelju nacionalnog prava

Podložno članku 6. ovom se Konvencijom ne sprečava priznavanje ili izvršenje sudskih odluka na temelju nacionalnog prava.

POGLAVLJE III.

OPĆE ODREDBE

OPĆE ODREDBE

Članak 16.

Prijelazna odredba

Ova se Konvencija primjenjuje na priznavanje i izvršenje sudskih odluka ako je, u vrijeme kad je postupak pokrenut u državi podrijetla, Konvencija imala učinak između te države i države kojoj je podnesen zahtjev.

Članak 17.

Izjave kojima se ograničava priznavanje i izvršenje

Država može izjaviti da njezini sudovi mogu odbiti priznavanje ili izvršenje sudske odluke koju je donio sud druge države ugovornice ako su stranke boravište imale u državi kojoj je podnesen zahtjev, a odnos među strankama kao i svi drugi elementi relevantni za spor, izuzev lokacije suda podrijetla, bili su povezani samo s državom kojoj je podnesen zahtjev.

Članak 18.

Izjave u vezi s posebnim pitanjima

1.   Ako država ima velik interes da ne primjenjuje ovu Konvenciju na neko posebno pitanje, može izjaviti da na navedeno pitanje neće primjenjivati Konvenciju. Država koja daje takvu izjavu osigurava da izjava nije šira nego što je to potrebno te da je posebno pitanje, koje je isključeno, jasno i točno određeno.

2.   Ova se Konvencija, u vezi s tim pitanjem, ne primjenjuje:

| (a) | u državi ugovornici koja je dala izjavu; |
| --- | --- |

(a)

u državi ugovornici koja je dala izjavu;

| (b) | u drugim državama ugovornicama u kojima se traži priznavanje ili izvršenje sudske odluke koju je donio sud države ugovornice koja je dala izjavu. |
| --- | --- |

(b)

u drugim državama ugovornicama u kojima se traži priznavanje ili izvršenje sudske odluke koju je donio sud države ugovornice koja je dala izjavu.

Članak 19.

Izjave u vezi sa sudskim odlukama koje se odnose na državu

1.   Država može izjaviti da neće primjenjivati ovu Konvenciju na sudske odluke koje proizlaze iz postupaka u kojima je stranka:

| (a) | ta država ili fizička osoba koja djeluje za tu državu; ili |
| --- | --- |

(a)

ta država ili fizička osoba koja djeluje za tu državu; ili

| (b) | vladina agencija te države ili fizička osoba koja djeluje za takvu vladinu agenciju. |
| --- | --- |

(b)

vladina agencija te države ili fizička osoba koja djeluje za takvu vladinu agenciju.

Država koja daje takvu izjavu osigurava da izjava nije šira nego što je to potrebno te da je isključenje iz područja primjene jasno i točno definirano. U izjavi se ne razlikuje između sudskih odluka u kojima je država, vladina agencija te države ili fizička osoba koja djeluje za bilo koju od njih tuženik ili tužitelj u postupku pred sudom podrijetla.

2.   Priznavanje ili izvršenje sudske odluke koju je donio sud države koja je dala izjavu u skladu sa stavkom 1. može se odbiti ako je sudska odluka rezultat postupka u kojem je stranka država koja je dala izjavu ili država kojoj je podnesen zahtjev, jedna od njihovih vladinih agencija ili fizička osoba koja djeluje za bilo koju od njih, u istoj mjeri kako je navedeno u izjavi.

Članak 20.

Ujednačeno tumačenje

Pri tumačenju ove Konvencije vodi se računa o njezinu međunarodnom karakteru i potrebi za promicanjem ujednačenosti njezine primjene.

Članak 21.

Preispitivanje funkcioniranja Konvencije

Glavni tajnik Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu u redovitim vremenskim razmacima organizira preispitivanje funkcioniranja ove Konvencije, uključujući sve izjave, te izvješćuje Vijeće za opće poslove i politiku.

Članak 22.

Neujednačeni pravni sustavi

1.   U odnosu na državu ugovornicu u kojoj se u različitim teritorijalnim jedinicama primjenjuju dva ili više pravnih sustava u pogledu bilo kojeg pitanja kojim se bavi ova Konvencija:

| (a) | svako upućivanje na pravo ili postupak države smatra se upućivanjem, prema potrebi, na pravo ili postupak koji su na snazi u odgovarajućoj teritorijalnoj jedinici; |
| --- | --- |

(a)

svako upućivanje na pravo ili postupak države smatra se upućivanjem, prema potrebi, na pravo ili postupak koji su na snazi u odgovarajućoj teritorijalnoj jedinici;

| (b) | svako upućivanje na sud ili sudove države smatra se upućivanjem, prema potrebi, na sud ili sudove u odgovarajućoj teritorijalnoj jedinici; |
| --- | --- |

(b)

svako upućivanje na sud ili sudove države smatra se upućivanjem, prema potrebi, na sud ili sudove u odgovarajućoj teritorijalnoj jedinici;

| (c) | svako upućivanje na povezanost s državom smatra se upućivanjem, prema potrebi, na povezanost s odgovarajućom teritorijalnom jedinicom; |
| --- | --- |

(c)

svako upućivanje na povezanost s državom smatra se upućivanjem, prema potrebi, na povezanost s odgovarajućom teritorijalnom jedinicom;

| (d) | svako upućivanje na povezujući faktor u vezi s državom smatra se upućivanjem, prema potrebi, na taj povezujući faktor u vezi s odgovarajućom teritorijalnom jedinicom. |
| --- | --- |

(d)

svako upućivanje na povezujući faktor u vezi s državom smatra se upućivanjem, prema potrebi, na taj povezujući faktor u vezi s odgovarajućom teritorijalnom jedinicom.

2.   Neovisno o stavku 1., država ugovornica s dvije ili više teritorijalnih jedinica u kojima se primjenjuju različiti pravni sustavi nije obvezana primjenjivati ovu Konvenciju na situacije koje uključuju samo takve različite teritorijalne jedinice.

3.   Sud koji se nalazi u teritorijalnoj jedinici države ugovornice s dvije ili više teritorijalnih jedinica u kojima se primjenjuju različiti pravni sustavi nije obvezan priznati ili izvršiti sudsku odluku druge države ugovornice samo zbog činjenice što je sudska odluka priznata ili izvršena u drugoj teritorijalnoj jedinici iste države ugovornice u skladu s ovom Konvencijom.

4.   Ovaj se članak ne primjenjuje na regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje.

Članak 23.

Odnos prema drugim međunarodnim instrumentima

1.   Ova se Konvencija, koliko je to moguće, tumači tako da bude spojiva s drugim ugovorima koji su na snazi u državama ugovornicama, bez obzira na to jesu li sklopljeni prije ili nakon ove Konvencije.

2.   Ova Konvencija ne utječe na primjenu ugovora od strane države ugovornice koji je sklopljen prije ove Konvencije.

3.   Ova Konvencija ne utječe na primjenu ugovora od strane države ugovornice koji je sklopljen nakon ove Konvencije u pogledu priznavanja ili izvršenja sudske odluke koju je donio sud države ugovornice koja je također stranka predmetnog ugovora. Ništa u drugom ugovoru ne utječe na obveze iz članka 6. prema državama ugovornicama koje nisu stranke tog ugovora.

4.   Ova Konvencija ne utječe na primjenu pravila regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje koja je stranka ove Konvencije u pogledu priznavanja ili izvršenja sudske odluke koju je donio sud države ugovornice koja je također država članica regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje ako:

| (a) | pravila su donesena prije sklapanja ove Konvencije; ili |
| --- | --- |

(a)

pravila su donesena prije sklapanja ove Konvencije; ili

| (b) | pravila su donesena nakon sklapanja ove Konvencije, u mjeri u kojoj ne utječu na obveze iz članka 6. prema državama ugovornicama koje nisu države članice regionalne organizacije za gospodarsku integraciju. |
| --- | --- |

(b)

pravila su donesena nakon sklapanja ove Konvencije, u mjeri u kojoj ne utječu na obveze iz članka 6. prema državama ugovornicama koje nisu države članice regionalne organizacije za gospodarsku integraciju.

POGLAVLJE IV.

ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 24.

Potpisivanje, ratifikacija, prihvat, odobrenje ili pristupanje

1.   Ova je Konvencija otvorena za potpisivanje svim državama.

2.   Ova Konvencija podliježe ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju od strane država potpisnica.

3.   Ovoj Konvenciji mogu pristupiti sve države.

4.   Isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu polažu se pri Ministarstvu vanjskih poslova Kraljevine Nizozemske, koja je depozitar Konvencije.

Članak 25.

Izjave u vezi s neujednačenim pravnim sustavima

1.   Ako država ima dvije ili više teritorijalnih jedinica u kojima se u odnosu na pitanja kojima se bavi ova Konvencija primjenjuju različiti pravni sustavi, ona može izjaviti da se Konvencija primjenjuje na sve njezine teritorijalne jedinice ili samo na jednu ili više njih. U toj se izjavi izričito navode teritorijalne jedinice na koje se Konvencija primjenjuje.

2.   Ako država ne da izjavu na temelju ovog članka, Konvencija se primjenjuje u odnosu na sve teritorijalne jedinice te države.

3.   Ovaj se članak ne primjenjuje na regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje.

Članak 26.

Regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje

1.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje, koju čine samo suverene države i koja ima nadležnost u nekim ili svim pitanjima koja su uređena ovom Konvencijom, može potpisati, prihvatiti ili odobriti ovu Konvenciju ili joj pristupiti. Regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje u tom slučaju ima prava i obveze države ugovornice, u mjeri u kojoj je ta organizacija nadležna u pitanjima uređenima ovom Konvencijom.

2.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje u trenutku potpisivanja, prihvata, odobrenja ili pristupanja obavješćuje depozitara u pisanom obliku o pitanjima uređenima ovom Konvencijom u vezi s kojima su države članice te organizacije prenijele nadležnost na tu organizaciju. Organizacija bez odgode obavješćuje depozitara u pisanom obliku o svim promjenama svoje nadležnosti, kako je određeno u najnovijoj obavijesti dostavljenoj u skladu s ovim stavkom.

3.   Za potrebe stupanja na snagu ove Konvencije, isprava koju položi regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje uzima se u obzir samo ako regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje izjavi, u skladu s člankom 27. stavkom 1., da njezine države članice neće biti stranke ove Konvencije.

4.   Svako upućivanje na „državu ugovornicu“ ili „državu“ u ovoj Konvenciji jednako se primjenjuje, prema potrebi, i na regionalnu organizaciju za gospodarsko povezivanje.

Članak 27.

Regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje kao ugovorna stranka bez svojih država članica

1.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje može u trenutku potpisivanja, prihvata, odobrenja ili pristupanja izjaviti da izvršava nadležnost u svim pitanjima uređenima ovom Konvencijom te da njezine države članice neće biti stranke ove Konvencije, nego da će biti obvezane na temelju potpisivanja, prihvata, odobrenja ili pristupanja organizacije.

2.   U slučaju da regionalna organizacija za gospodarsko povezivanje da izjavu u skladu sa stavkom 1., svako upućivanje na „državu ugovornicu” ili „državu” u ovoj Konvenciji jednako se primjenjuje, prema potrebi, i na države članice organizacije.

Članak 28.

Stupanje na snagu

1.   Ova Konvencija stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka razdoblja tijekom kojeg se može dostaviti obavijest u skladu s člankom 29. stavkom 2. u odnosu na drugu državu koja je položila svoju ispravu o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu iz članka 24.

2.   Nakon toga ova Konvencija stupa na snagu:

| (a) | za svaku državu koja je naknadno ratificira, prihvati, odobri ili joj pristupi, prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka razdoblja tijekom kojeg se mogu dostaviti obavijesti u skladu s člankom 29. stavkom 2. u odnosu na tu državu; |
| --- | --- |

(a)

za svaku državu koja je naknadno ratificira, prihvati, odobri ili joj pristupi, prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka razdoblja tijekom kojeg se mogu dostaviti obavijesti u skladu s člankom 29. stavkom 2. u odnosu na tu državu;

| (b) | za teritorijalnu jedinicu u odnosu na koju se ova Konvencija primjenjuje u skladu s člankom 25. nakon stupanja Konvencije na snagu za državu koja daje izjavu, prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka tromjesečnog razdoblja od priopćenja izjave iz tog članka. |
| --- | --- |

(b)

za teritorijalnu jedinicu u odnosu na koju se ova Konvencija primjenjuje u skladu s člankom 25. nakon stupanja Konvencije na snagu za državu koja daje izjavu, prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka tromjesečnog razdoblja od priopćenja izjave iz tog članka.

Članak 29.

Uspostavljanje odnosa na temelju Konvencije

1.   Ova Konvencija proizvodi učinke između dvije države ugovornice samo ako nijedna od njih nije obavijestila depozitara o drugoj u skladu sa stavkom 2. ili 3. U nedostatku takve obavijesti, Konvencija proizvodi učinke između dvije države ugovornice od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka razdoblja tijekom kojeg se mogu dostaviti obavijesti.

2.   Država ugovornica može obavijestiti depozitara u roku od 12 mjeseci od dana kad depozitar izda obavijest iz članka 32. točke (a) da ratifikacija, prihvaćanje, odobrenje ili pristupanje druge države nema učinak uspostavljanja odnosa između tih dviju država na temelju ove Konvencije.

3.   Država može obavijestiti depozitara, nakon polaganja svoje isprave na temelju članka 24. stavka 4., da njezina ratifikacija, prihvaćanje, odobrenje ili pristupanje neće imati učinak uspostavljanja odnosa s državom ugovornicom na temelju ove Konvencije.

4.   Država ugovornica može u svakom trenutku povući obavijest koju je dostavila na temelju stavka 2. ili 3. Takvo povlačenje proizvodi učinke prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka tri mjeseca od datuma obavijesti.

Članak 30.

Izjave

1.   Izjave iz članaka 14., 17., 18., 19. i 25. mogu se dati prilikom potpisivanja, ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupanja ili u bilo kojem trenutku nakon toga te se mogu izmijeniti ili povući u bilo kojem trenutku.

2.   Izjave, izmjene i povlačenja priopćuju se depozitaru.

3.   Izjava dana u trenutku potpisivanja, ratifikacije, prihvata, odobrenja ili pristupanja proizvodi učinke istodobno sa stupanjem na snagu ove Konvencije za dotičnu državu.

4.   Izjava dana poslije i svaka izmjena ili povlačenje izjave proizvode učinke od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka tromjesečnog razdoblja od dana kad je depozitar primio obavijest.

5.   Izjava dana poslije i svaka izmjena ili povlačenje izjave ne primjenjuju se na sudske odluke koje proizlaze iz postupaka koji su već pokrenuti pred sudom podrijetla kad izjava počne proizvoditi učinke.

Članak 31.

Otkaz

1.   Država ugovornica ove Konvencije može je otkazati pisanom obaviješću upućenom depozitaru. Otkaz može biti ograničen na određene teritorijalne jedinice neujednačenog pravnog sustava na koje se ova Konvencija primjenjuje.

2.   Otkaz proizvodi učinke od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka dvanaestomjesečnog razdoblja od dana kad je depozitar primio obavijest. Kad je u obavijesti određeno dulje razdoblje da otkaz počne proizvoditi učinke, otkaz počinje proizvoditi učinke istekom tog duljeg razdoblja od dana kad je depozitar primio obavijest.

Članak 32.

Obavijesti depozitara

Depozitar obavješćuje članice Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu, kao i druge države i regionalne organizacije za gospodarsko povezivanje, koje su potpisale, ratificirale, prihvatile i odobrile Konvenciju ili joj pristupile u skladu s člancima 24., 26. i 27., o sljedećem:

| (a) | potpisivanjima, ratifikacijama, prihvatima, odobrenjima i pristupanjima iz članaka 24., 26. i 27.; |
| --- | --- |

(a)

potpisivanjima, ratifikacijama, prihvatima, odobrenjima i pristupanjima iz članaka 24., 26. i 27.;

| (b) | datumu stupanja na snagu ove Konvencije u skladu s člankom 28.; |
| --- | --- |

(b)

datumu stupanja na snagu ove Konvencije u skladu s člankom 28.;

| (c) | obavijestima, izjavama, izmjenama i povlačenjima iz članaka 26., 27., 29. i 30.; i |
| --- | --- |

(c)

obavijestima, izjavama, izmjenama i povlačenjima iz članaka 26., 27., 29. i 30.; i

| (d) | otkazima iz članka 31. |
| --- | --- |

(d)

otkazima iz članka 31.

U potvrdu toga niže potpisani, za to propisno ovlašteni, potpisali su ovu Konvenciju.

Sastavljeno u Haagu 2. srpnja 2019. na engleskom i francuskom jeziku, pri čemu su oba teksta jednako vjerodostojna, u jednom primjerku koji se pohranjuje u arhivu Vlade Kraljevine Nizozemske i čiji se ovjereni primjerak diplomatskim putem šalje svakoj članici Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu u vrijeme njezina dvadesetdrugog zasjedanja i svakoj drugoj državi koja je sudjelovala na tom zasjedanju.

---

UREDBE

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/16

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2022/1207

od 12. srpnja 2022.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 974/98 u vezi s uvođenjem eura u Hrvatskoj

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 140. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 974/98 (2) predviđa se zamjena eurom valuta država članica koje su ispunile potrebne uvjete za usvajanje eura u trenutku kad je Zajednica ušla u treću fazu ekonomske i monetarne unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 974/98 (2) predviđa se zamjena eurom valuta država članica koje su ispunile potrebne uvjete za usvajanje eura u trenutku kad je Zajednica ušla u treću fazu ekonomske i monetarne unije.

| (2) | U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2012. Hrvatska je država članica s odstupanjem kako je utvrđeno u članku 139. stavku 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2012. Hrvatska je država članica s odstupanjem kako je utvrđeno u članku 139. stavku 1. Ugovora.

| (3) | U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2022/1211 (3) , Hrvatska ispunjava uvjete potrebne za usvajanje eura te odstupanje koje se odnosi na Hrvatsku prestaje s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2022/1211 (3) , Hrvatska ispunjava uvjete potrebne za usvajanje eura te odstupanje koje se odnosi na Hrvatsku prestaje s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (4) | Uvođenje eura u Hrvatskoj zahtijeva proširenje postojećih odredaba o uvođenju eura, koje su utvrđene Uredbom (EZ) br. 974/98, na Hrvatsku. |
| --- | --- |

(4)

Uvođenje eura u Hrvatskoj zahtijeva proširenje postojećih odredaba o uvođenju eura, koje su utvrđene Uredbom (EZ) br. 974/98, na Hrvatsku.

| (5) | Nacionalnim planom Hrvatske za prelazak na euro određuje se da novčanice i kovanice eura trebaju postati zakonsko sredstvo plaćanja u toj državi članici na dan uvođenja eura kao njezine valute. Stoga bi datum usvajanja eura i datum prelaska na gotovinu u eurima trebao biti 1. siječnja 2023. Ne treba primjenjivati razdoblje „postupnog ukidanja”. |
| --- | --- |

(5)

Nacionalnim planom Hrvatske za prelazak na euro određuje se da novčanice i kovanice eura trebaju postati zakonsko sredstvo plaćanja u toj državi članici na dan uvođenja eura kao njezine valute. Stoga bi datum usvajanja eura i datum prelaska na gotovinu u eurima trebao biti 1. siječnja 2023. Ne treba primjenjivati razdoblje „postupnog ukidanja”.

| (6) | Uredbu (EZ) br. 974/98 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Uredbu (EZ) br. 974/98 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U Prilogu Uredbi (EZ) br. 974/98 između stavke za Francusku i stavke za Irsku umeće se sljedeća stavka:

| „Hrvatska | 1. siječnja 2023. | 1. siječnja 2023. | ne” |
| --- | --- | --- | --- |

„Hrvatska

1. siječnja 2023.

1. siječnja 2023.

ne”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2023.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. STANJURA

---

(1)  Mišljenje od 4. srpnja 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (SL L 139, 11.5.1998., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2022/1211 od 12. srpnja 2022. o usvajanju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. (vidjeti stranicu 31. ovoga Službenog lista).

3

---

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/18

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2022/1208

od 12. srpnja 2022.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2866/98 u pogledu stope konverzije eura za Hrvatsku

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 140. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 2866/98 (2) određuju se stope konverzije između eura i valuta država članica koje usvajaju euro od 1. siječnja 1999. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 2866/98 (2) određuju se stope konverzije između eura i valuta država članica koje usvajaju euro od 1. siječnja 1999.

| (2) | U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2012. Hrvatska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2012. Hrvatska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (3) | Na temelju Odluke Vijeća (EU) 2022/1211 (3) u vezi s usvajanjem eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. Hrvatska ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura, a odstupanje koje se odnosi na Hrvatsku prestaje s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju Odluke Vijeća (EU) 2022/1211 (3) u vezi s usvajanjem eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. Hrvatska ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura, a odstupanje koje se odnosi na Hrvatsku prestaje s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (4) | Uvođenje eura u Hrvatskoj zahtijeva donošenje stope konverzije između eura i hrvatske kune. Tu stopu konverzije trebalo bi utvrditi u iznosu od 7,53450 kuna za 1 euro, što odgovara aktualnom središnjem tečaju kune u tečajnom mehanizmu (ERM II). |
| --- | --- |

(4)

Uvođenje eura u Hrvatskoj zahtijeva donošenje stope konverzije između eura i hrvatske kune. Tu stopu konverzije trebalo bi utvrditi u iznosu od 7,53450 kuna za 1 euro, što odgovara aktualnom središnjem tečaju kune u tečajnom mehanizmu (ERM II).

| (5) | Uredbu (EZ) br. 2866/98 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EZ) br. 2866/98 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 1. Uredbe (EZ) br. 2866/98, između stopa konverzije koje se primjenjuju na francuski franak i irsku funtu umeće se sljedeći redak:

„= 7,53450 hrvatskih kuna”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2023.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. STANJURA

---

(1)  Mišljenje od 4. srpnja 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2866/98 od 31. prosinca 1998. o stopama konverzije između eura i valuta država članica koje usvajaju euro (SL L 359, 31.12.1998., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2022/1211 od 12. srpnja 2022. o usvajanju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. (vidjeti stranicu 31.. ovoga Službenog lista).

3

---

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/19

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1209

оd 5. svibnja 2022.

o dopuni Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka izricanja upravnih novčanih kazni i metoda za njihov izračun i naplatu

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (1), a posebno njezin članak 85. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Odluka Komisije da u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) 2018/858 gospodarskom subjektu izrekne upravnu novčanu kaznu, kao potporu korektivnim mjerama i mjerama ograničavanja, treba biti donesena nakon savjetovanja s dotičnim državama članicama i odgovarajućim gospodarskim subjektom ili subjektima u skladu s člankom 53. stavkom 6. Uredbe (EU) 2018/858 te bi se trebala odražavati u odluci o izricanju korektivnih mjera i mjera ograničavanja. |
| --- | --- |

(1)

Odluka Komisije da u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) 2018/858 gospodarskom subjektu izrekne upravnu novčanu kaznu, kao potporu korektivnim mjerama i mjerama ograničavanja, treba biti donesena nakon savjetovanja s dotičnim državama članicama i odgovarajućim gospodarskim subjektom ili subjektima u skladu s člankom 53. stavkom 6. Uredbe (EU) 2018/858 te bi se trebala odražavati u odluci o izricanju korektivnih mjera i mjera ograničavanja.

| (2) | Potrebno je utvrditi određene postupovne korake kad Komisija namjerava izreći upravne novčane kazne kao potporu korektivnim mjerama i mjerama ograničavanja, nadovezujući se na postupak utvrđen u članku 53. stavku 6. Uredbe (EU) 2018/858. Posebno je važno zajamčiti pravo na saslušanje i pravo na pristup spisu tako da se gospodarskom subjektu omogući pristup relevantnim informacijama i pravo na podnošenje očitovanja zajedno s dokazima potrebnima za takva očitovanja u vezi s namjeravanim izricanjem upravne novčane kazne. Osim toga, potrebno je utvrditi pravila kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita podataka koje gospodarski subjekti smatraju povjerljivima. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je utvrditi određene postupovne korake kad Komisija namjerava izreći upravne novčane kazne kao potporu korektivnim mjerama i mjerama ograničavanja, nadovezujući se na postupak utvrđen u članku 53. stavku 6. Uredbe (EU) 2018/858. Posebno je važno zajamčiti pravo na saslušanje i pravo na pristup spisu tako da se gospodarskom subjektu omogući pristup relevantnim informacijama i pravo na podnošenje očitovanja zajedno s dokazima potrebnima za takva očitovanja u vezi s namjeravanim izricanjem upravne novčane kazne. Osim toga, potrebno je utvrditi pravila kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita podataka koje gospodarski subjekti smatraju povjerljivima.

| (3) | Potrebno je utvrditi metodu za izračun upravnih novčanih kazni s obzirom na težinu nesukladnosti. Ta bi metoda trebala biti unaprijed poznata gospodarskim subjektima. Upravne novčane kazne trebale bi odvraćati gospodarske subjekte od kršenja zahtjeva iz Uredbe (EU) 2018/858 i biti razmjerne ozbiljnosti povrede. Budući da se upravne kazne trebaju izricati za određeno nesukladno vozilo, sustav, sastavni dio ili zasebnu tehničku jedinicu, kriterije za izračun novčane kazne trebalo bi razmotriti u skladu s tim. Pri izračunu upravnih novčanih kazni trebalo bi uzeti u obzir svaku neopravdanu gospodarsku prednost ostvarenu prodajom ili distribucijom nesukladnog vozila koja bi mogla narušiti tržišno natjecanje u odnosu na druge gospodarske subjekte koji poštuju pravila. Pri procjeni težine kršenja trebalo bi uzeti u obzir i sve gubitke koje pretrpe potrošači, uključujući promjenu radnog učinka vozila, a koji proizlaze iz nesukladnosti jer takva nesukladnost može dovesti u pitanje zaštitu zdravlja i sigurnosti potrošača koja se nastoji postići tom uredbom. Usto, iznos upravnih novčanih kazni trebao bi biti proporcionalan u odnosu na broj nesukladnih vozila registriranih u Uniji ili na broj nesukladnih sustava, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu u Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je utvrditi metodu za izračun upravnih novčanih kazni s obzirom na težinu nesukladnosti. Ta bi metoda trebala biti unaprijed poznata gospodarskim subjektima. Upravne novčane kazne trebale bi odvraćati gospodarske subjekte od kršenja zahtjeva iz Uredbe (EU) 2018/858 i biti razmjerne ozbiljnosti povrede. Budući da se upravne kazne trebaju izricati za određeno nesukladno vozilo, sustav, sastavni dio ili zasebnu tehničku jedinicu, kriterije za izračun novčane kazne trebalo bi razmotriti u skladu s tim. Pri izračunu upravnih novčanih kazni trebalo bi uzeti u obzir svaku neopravdanu gospodarsku prednost ostvarenu prodajom ili distribucijom nesukladnog vozila koja bi mogla narušiti tržišno natjecanje u odnosu na druge gospodarske subjekte koji poštuju pravila. Pri procjeni težine kršenja trebalo bi uzeti u obzir i sve gubitke koje pretrpe potrošači, uključujući promjenu radnog učinka vozila, a koji proizlaze iz nesukladnosti jer takva nesukladnost može dovesti u pitanje zaštitu zdravlja i sigurnosti potrošača koja se nastoji postići tom uredbom. Usto, iznos upravnih novčanih kazni trebao bi biti proporcionalan u odnosu na broj nesukladnih vozila registriranih u Uniji ili na broj nesukladnih sustava, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu u Uniji.

| (4) | Pri izračunu upravnih novčanih kazni trebalo bi uzeti u obzir težinu i učinke kršenja, kao i sve otegotne i olakotne čimbenike, a te bi kazne trebale biti odvraćajuće i proporcionalne te takve da poništavaju koristi od nesukladnosti. Otegotni čimbenici trebali bi uključivati utjecaj na sigurnost, zdravlje i okoliš jer je osiguravanje visoke razine sigurnosti, zdravlja i zaštite okoliša utvrđeno kao cilj Uredbe (EU) 2018/858. Uspostava pouzdanog sustava kazni na razini Unije, koji djeluje kao sredstvo odvraćanja putem sankcija za nesukladnost kojom se negativno utječe na sigurnost putnika u vozilu i drugih sudionika u cestovnom prometu te na zaštitu zdravlja ljudi i okoliša, trebala bi doprinijeti postizanju tih ciljeva. Stupanj suradnje gospodarskog subjekta, uključujući korektivne mjere koje je taj gospodarski subjekt poduzeo, treba se smatrati olakotnim elementima pri izračunu upravne novčane kazne. |
| --- | --- |

(4)

Pri izračunu upravnih novčanih kazni trebalo bi uzeti u obzir težinu i učinke kršenja, kao i sve otegotne i olakotne čimbenike, a te bi kazne trebale biti odvraćajuće i proporcionalne te takve da poništavaju koristi od nesukladnosti. Otegotni čimbenici trebali bi uključivati utjecaj na sigurnost, zdravlje i okoliš jer je osiguravanje visoke razine sigurnosti, zdravlja i zaštite okoliša utvrđeno kao cilj Uredbe (EU) 2018/858. Uspostava pouzdanog sustava kazni na razini Unije, koji djeluje kao sredstvo odvraćanja putem sankcija za nesukladnost kojom se negativno utječe na sigurnost putnika u vozilu i drugih sudionika u cestovnom prometu te na zaštitu zdravlja ljudi i okoliša, trebala bi doprinijeti postizanju tih ciljeva. Stupanj suradnje gospodarskog subjekta, uključujući korektivne mjere koje je taj gospodarski subjekt poduzeo, treba se smatrati olakotnim elementima pri izračunu upravne novčane kazne.

| (5) | Kako bi se olakšalo plaćanje upravnih novčanih kazni, potrebno je utvrditi metodu njihove naplate. Te bi se novčane kazne trebale naplaćivati u skladu s pravilima o povratu novčanih kazni ili drugih sankcija koje izriču institucije Unije utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se olakšalo plaćanje upravnih novčanih kazni, potrebno je utvrditi metodu njihove naplate. Te bi se novčane kazne trebale naplaćivati u skladu s pravilima o povratu novčanih kazni ili drugih sankcija koje izriču institucije Unije utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Postupak

1.   Prije izricanja upravne novčane kazne gospodarskom subjektu u skladu s člankom 85. stavkom 1. u vezi s člankom 53. Uredbe (EU) 2018/858 Komisija u pisanom obliku obavješćuje gospodarski subjekt i dotične države članice o svojoj namjeri izricanja upravne novčane kazne i navodi razloge za to.

2.   Dotičnom gospodarskom subjektu i dotičnim državama članicama daje se rok od najmanje 30 dana od obavijesti u skladu sa stavkom 1. da Komisiji dostave svoje primjedbe u pisanom obliku. Ne dovodeći u pitanje stavak 4., pisane primjedbe zaprimljene nakon isteka tog roka ne uzimaju se u obzir.

3.   Dotični gospodarski subjekt i dotične države članice mogu svojim pisanim očitovanjima podnesenima Komisiji priložiti dokaze kojima potkrepljuju svoje primjedbe.

4.   Nakon pisanih očitovanja gospodarskog subjekta i dotičnih država članica Komisija može obrazloženim zahtjevom od njih zatražiti dodatne informacije koje trebaju dostaviti u roku navedenom u zahtjevu, a taj rok ne može biti kraći od 15 dana.

5.   U iznimnim slučajevima, ako su Komisiji potrebne dodatne informacije, ona može pozvati gospodarski subjekt i dotične države članice da usmeno izraze svoje stajalište na sastanku nakon dovršetka pisanog dijela postupka iz stavaka od 1. do 4.

Članak 2.

Povjerljivost

1.   Gospodarski subjekti koji dostavljaju informacije u skladu s člankom 1. navode koje dostavljene podatke smatraju povjerljivima i razloge za to, a prema potrebi do datuma koji odredi Komisija dostavljaju zasebnu verziju dokumenta koja nije povjerljiva i koja sadržava te informacije.

2.   Ako gospodarski subjekt nije označio nijednu informaciju kao povjerljivu, Komisija može pretpostaviti da dostavljeni dokumenti ne sadržavaju povjerljive informacije.

3.   Ništa u ovom članku ne sprečava Komisiju da dostavljene informacije upotrijebi za dokazivanje nesukladnosti.

Članak 3.

Metoda izračuna upravnih novčanih kazni

1.   Radi izračuna iznosa upravnih novčanih kazni Komisija procjenjuje sljedeće iznose:

| (a) | gospodarsku ili drugu prednost koju je gospodarski subjekt ostvario kao rezultat nesukladnosti; |
| --- | --- |

(a)

gospodarsku ili drugu prednost koju je gospodarski subjekt ostvario kao rezultat nesukladnosti;

| (b) | ako je moguće, gubitke za potrošače koji su posljedica nesukladnosti. |
| --- | --- |

(b)

ako je moguće, gubitke za potrošače koji su posljedica nesukladnosti.

Tako procijenjene prednosti i gubici čine osnovu za izračun upravnih novčanih kazni. Ako prednost za gospodarski subjekt ujedno predstavlja gubitak za potrošače, uzima se u obzir samo jednom.

Na temelju iznosa navedenih u točkama a) i b) upravne novčane kazne izračunavaju se uzimajući u obzir broj nesukladnih vozila registriranih na tržištu Unije ili broj dotičnih nesukladnih sustava, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu u Uniji.

2.   Pri izračunu iznosa upravnih novčanih kazni Komisija uzima u obzir sve otegotne ili olakotne okolnosti i druge čimbenike.

3.   Otegotni čimbenici iz stavka 2. uključuju sljedeće elemente:

| (a) | utjecaj na zdravlje i sigurnost osoba ili negativan utjecaj na okoliš zbog snižavanja zahtjeva u pogledu radnog učinka vozila; |
| --- | --- |

(a)

utjecaj na zdravlje i sigurnost osoba ili negativan utjecaj na okoliš zbog snižavanja zahtjeva u pogledu radnog učinka vozila;

| (b) | stupanj nepažnje ili namjere gospodarskog subjekta, uključujući svaki pokušaj gospodarskog subjekta da skrije ili prikrije informacije relevantne za utvrđivanje nesukladnosti; |
| --- | --- |

(b)

stupanj nepažnje ili namjere gospodarskog subjekta, uključujući svaki pokušaj gospodarskog subjekta da skrije ili prikrije informacije relevantne za utvrđivanje nesukladnosti;

| (c) | svako neopravdano odbijanje gospodarskog subjekta da dostavi informacije ili dokaze koje je zatražila Komisija. |
| --- | --- |

(c)

svako neopravdano odbijanje gospodarskog subjekta da dostavi informacije ili dokaze koje je zatražila Komisija.

4.   Olakotni čimbenici iz stavka 2. uključuju sljedeće elemente:

| (a) | trud i suradnju gospodarskog subjekta u otkrivanju nesukladnosti; |
| --- | --- |

(a)

trud i suradnju gospodarskog subjekta u otkrivanju nesukladnosti;

| (b) | sve korektivne mjere koje je gospodarski subjekt samostalno pokrenuo, uključujući njihovu brzinu; |
| --- | --- |

(b)

sve korektivne mjere koje je gospodarski subjekt samostalno pokrenuo, uključujući njihovu brzinu;

| (c) | sve druge razumne i relevantne olakotne čimbenike koje je gospodarski subjekt potkrijepio odgovarajućim dokazima. |
| --- | --- |

(c)

sve druge razumne i relevantne olakotne čimbenike koje je gospodarski subjekt potkrijepio odgovarajućim dokazima.

5.   Ostali čimbenici iz stavka 2. uključuju ponavljanje, učestalost ili trajanje nesukladnosti te druge sankcije izrečene na razini Unije ili na nacionalnoj razini za nesukladnost s pravilima EU-a o homologaciji tijekom deset godina prije utvrđivanja nesukladnosti.

6.   Konačna upravna novčana kazna izražena u eurima određuje se u visini kojom se osigurava njezina učinkovitost, proporcionalnost i odvraćajući učinak.

Članak 4.

Metode naplate upravnih novčanih kazni

Upravne novčane kazne moraju se platiti u roku od tri mjeseca od datuma kad je dužnik obaviješten o odluci Komisije, računajući od datuma primitka obavijesti. Te se novčane kazne naplaćuju u skladu s člancima 107. i 108. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Može se odobriti dodatno vrijeme za plaćanje u skladu s člankom 104. te uredbe.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. svibnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 151, 14.6.2018., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

2

---

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/23

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1210

оd 13. srpnja 2022.

o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu formata popisâ upućenih osoba i njihova ažuriranja

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta), kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/2115 u pogledu promicanja upotrebe rastućih tržišta MSP-ova, te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (1), a posebno njezin članak 18. stavak 6. šesti podstavak i članak 18. stavak 9. treći podstavak,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 596/2014 izdavatelji, sudionici na tržištu emisijskih jedinica, dražbovne platforme, dražbovatelji i kontrolor dražbe ili svaka osoba koja djeluje u njihovo ime ili za njihov račun, obvezni su sastavljati popise upućenih osoba i ažurirati ih u skladu s točnim formatom. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 596/2014 izdavatelji, sudionici na tržištu emisijskih jedinica, dražbovne platforme, dražbovatelji i kontrolor dražbe ili svaka osoba koja djeluje u njihovo ime ili za njihov račun, obvezni su sastavljati popise upućenih osoba i ažurirati ih u skladu s točnim formatom.

| (2) | Određivanjem točnog formata i upotrebom standardnih predložaka trebala bi se olakšati jedinstvena primjena zahtjeva za sastavljanje i ažuriranje popisa upućenih osoba kako je propisano u Uredbi (EU) br. 596/2014. Isto tako trebalo bi se osigurati da nadležna tijela dobiju informacije potrebne za zaštitu integriteta financijskih tržišta i provođenja istrage o mogućoj zlouporabi tržišta. |
| --- | --- |

(2)

Određivanjem točnog formata i upotrebom standardnih predložaka trebala bi se olakšati jedinstvena primjena zahtjeva za sastavljanje i ažuriranje popisa upućenih osoba kako je propisano u Uredbi (EU) br. 596/2014. Isto tako trebalo bi se osigurati da nadležna tijela dobiju informacije potrebne za zaštitu integriteta financijskih tržišta i provođenja istrage o mogućoj zlouporabi tržišta.

| (3) | Budući da unutar subjekta istodobno mogu postojati razne povlaštene informacije, u popisima upućenih osoba trebalo bi precizno utvrditi one povlaštene informacije kojima su zaposlenici subjekta imali pristup. Stoga bi u popisima upućenih osoba trebalo navesti koje su to konkretne povlaštene informacije (što može uključivati informacije o dogovoru, projektu, korporativnom ili financijskom događaju, objavi financijskih izvještaja ili upozorenjima o dobiti). U tu bi svrhu popise upućenih osoba trebalo podijeliti u dijelove sa zasebnim odjeljcima za svaku konkretnu povlaštenu informaciju. U svakom odjeljku trebale bi biti navedene sve osobe koje imaju pristup istoj konkretnoj povlaštenoj informaciji. |
| --- | --- |

(3)

Budući da unutar subjekta istodobno mogu postojati razne povlaštene informacije, u popisima upućenih osoba trebalo bi precizno utvrditi one povlaštene informacije kojima su zaposlenici subjekta imali pristup. Stoga bi u popisima upućenih osoba trebalo navesti koje su to konkretne povlaštene informacije (što može uključivati informacije o dogovoru, projektu, korporativnom ili financijskom događaju, objavi financijskih izvještaja ili upozorenjima o dobiti). U tu bi svrhu popise upućenih osoba trebalo podijeliti u dijelove sa zasebnim odjeljcima za svaku konkretnu povlaštenu informaciju. U svakom odjeljku trebale bi biti navedene sve osobe koje imaju pristup istoj konkretnoj povlaštenoj informaciji.

| (4) | Kako bi se izbjegli višestruki unosi osobnih podataka istih osoba u različitim odjeljcima popisa upućenih osoba, trebalo bi biti moguće te osobne podatke navesti u zasebnom odjeljku popisa koji se naziva odjeljak stalnih upućenih osoba, koji se ne odnosi na konkretne povlaštene informacije. Odjeljak stalnih upućenih osoba trebao bi uključivati samo one osobe koje zbog prirode svoje dužnosti ili položaja u svakom trenutku imaju pristup svim povlaštenim informacijama unutar subjekta. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se izbjegli višestruki unosi osobnih podataka istih osoba u različitim odjeljcima popisa upućenih osoba, trebalo bi biti moguće te osobne podatke navesti u zasebnom odjeljku popisa koji se naziva odjeljak stalnih upućenih osoba, koji se ne odnosi na konkretne povlaštene informacije. Odjeljak stalnih upućenih osoba trebao bi uključivati samo one osobe koje zbog prirode svoje dužnosti ili položaja u svakom trenutku imaju pristup svim povlaštenim informacijama unutar subjekta.

| (5) | Uredba (EU) br. 596/2014 izmijenjena je Uredbom (EU) 2019/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2), kojom su uvedeni manje strogi zahtjevi za izdavatelje čiji su financijski instrumenti uvršteni za trgovanje na rastućem tržištu MSP-ova (izdavatelji na rastućem tržištu MSP-ova), ograničavanjem upućenih osoba na samo one koje zbog svoje dužnosti ili položaja u izdavatelju imaju redovit pristup povlaštenim informacijama. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) br. 596/2014 izmijenjena je Uredbom (EU) 2019/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2), kojom su uvedeni manje strogi zahtjevi za izdavatelje čiji su financijski instrumenti uvršteni za trgovanje na rastućem tržištu MSP-ova (izdavatelji na rastućem tržištu MSP-ova), ograničavanjem upućenih osoba na samo one koje zbog svoje dužnosti ili položaja u izdavatelju imaju redovit pristup povlaštenim informacijama.

| (6) | Odstupajući od te odredbe, države članice mogu zahtijevati od izdavatelja na rastućem tržištu MSP-ova da u svoje popise upućenih osoba uključe sve osobe iz članka 18. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 596/2014. Međutim, s obzirom na općenito manje ljudske i financijske resurse MSP-ova, smatralo se razmjernim da upotrebljavaju format koji predstavlja manje administrativno opterećenje u odnosu na format popisa upućenih osoba utvrđen u skladu s člankom 18. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 596/2014 te da ograniče sadržaj popisâ na ono što je nužno za identificiranje relevantnih pojedinaca. Ako se od izdavatelja ne zahtijeva da na svojim popisima zadrže osobne podatke za kontakt svojih upućenih osoba, izdavateljima bi se trebalo olakšati prikupljanje i ažuriranje podataka upućenih osoba, a da se pritom nacionalnim nadležnim tijelima ne uskraćuje alat za identifikaciju osoba koje upravljaju povlaštenim informacijama i poslovno kontaktiranje tih osoba. I ti bi izdavatelji trebali imati mogućnost da pojedinosti o osobama koje zbog prirode svoje dužnosti ili položaja imaju u svakom trenutku pristup svim povlaštenim informacijama navedu u odjeljku popisa upućenih osoba koji se odnosi na stalne upućene osobe umjesto da osobne podatke tih osoba dodaju na svaki popis koji se odnosi na određenu transakciju ili događaj. Sadržaj takvih odjeljaka o stalnim upućenim osobama također bi trebao biti ograničen na ono što je nužno za identifikaciju relevantnih pojedinaca. |
| --- | --- |

(6)

Odstupajući od te odredbe, države članice mogu zahtijevati od izdavatelja na rastućem tržištu MSP-ova da u svoje popise upućenih osoba uključe sve osobe iz članka 18. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 596/2014. Međutim, s obzirom na općenito manje ljudske i financijske resurse MSP-ova, smatralo se razmjernim da upotrebljavaju format koji predstavlja manje administrativno opterećenje u odnosu na format popisa upućenih osoba utvrđen u skladu s člankom 18. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 596/2014 te da ograniče sadržaj popisâ na ono što je nužno za identificiranje relevantnih pojedinaca. Ako se od izdavatelja ne zahtijeva da na svojim popisima zadrže osobne podatke za kontakt svojih upućenih osoba, izdavateljima bi se trebalo olakšati prikupljanje i ažuriranje podataka upućenih osoba, a da se pritom nacionalnim nadležnim tijelima ne uskraćuje alat za identifikaciju osoba koje upravljaju povlaštenim informacijama i poslovno kontaktiranje tih osoba. I ti bi izdavatelji trebali imati mogućnost da pojedinosti o osobama koje zbog prirode svoje dužnosti ili položaja imaju u svakom trenutku pristup svim povlaštenim informacijama navedu u odjeljku popisa upućenih osoba koji se odnosi na stalne upućene osobe umjesto da osobne podatke tih osoba dodaju na svaki popis koji se odnosi na određenu transakciju ili događaj. Sadržaj takvih odjeljaka o stalnim upućenim osobama također bi trebao biti ograničen na ono što je nužno za identifikaciju relevantnih pojedinaca.

| (7) | Popis upućenih osoba trebao bi sadržavati osobne podatke nužne za identifikaciju upućenih osoba. Svaka obrada osobnih podataka radi uspostave i vođenja popisa upućenih osoba iz članka 18. Uredbe (EU) br. 596/2014 trebala bi biti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(7)

Popis upućenih osoba trebao bi sadržavati osobne podatke nužne za identifikaciju upućenih osoba. Svaka obrada osobnih podataka radi uspostave i vođenja popisa upućenih osoba iz članka 18. Uredbe (EU) br. 596/2014 trebala bi biti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (8) | Popisi upućenih osoba trebali bi sadržavati i podatke koji mogu pomoći nadležnim tijelima u provođenju istraga i brzoj analizi aktivnosti trgovanja upućenih osoba, utvrđivanju odnosa između upućenih osoba i osoba koje se bave sumnjivim trgovanjem i u identifikaciji kontakata između njih u kritičnim trenucima. Za to su ključni telefonski brojevi jer nadležnim tijelima omogućuju brzo djelovanje i potraživanje zapisa o podatkovnom prometu, ako je to potrebno. Nadalje, takve bi podatke trebalo dostaviti odmah na početku kako nadležno tijelo ne bi ugrozilo integritet istrage ponovnim obraćanjem izdavatelju, sudioniku na tržištu emisijskih jedinica, dražbovnoj platformi, dražbovatelju, kontroloru dražbe ili upućenoj osobi s dodatnim zahtjevima za informacije. |
| --- | --- |

(8)

Popisi upućenih osoba trebali bi sadržavati i podatke koji mogu pomoći nadležnim tijelima u provođenju istraga i brzoj analizi aktivnosti trgovanja upućenih osoba, utvrđivanju odnosa između upućenih osoba i osoba koje se bave sumnjivim trgovanjem i u identifikaciji kontakata između njih u kritičnim trenucima. Za to su ključni telefonski brojevi jer nadležnim tijelima omogućuju brzo djelovanje i potraživanje zapisa o podatkovnom prometu, ako je to potrebno. Nadalje, takve bi podatke trebalo dostaviti odmah na početku kako nadležno tijelo ne bi ugrozilo integritet istrage ponovnim obraćanjem izdavatelju, sudioniku na tržištu emisijskih jedinica, dražbovnoj platformi, dražbovatelju, kontroloru dražbe ili upućenoj osobi s dodatnim zahtjevima za informacije.

| (9) | Kako bi se osiguralo da se popisi upućenih osoba na zahtjev nadležnog tijela mogu staviti na raspolaganje što je prije moguće i da se mogu u svakom trenutku bez odgode ažurirati, popis upućenih osoba trebao bi se čuvati u elektroničkom formatu. Elektronički format trebao bi osigurati da informacije na popisu upućenih osoba ostanu povjerljive. Kako bi se izbjeglo nerazmjerno administrativno opterećivanje izdavatelja na rastućem tržištu MSP-ova, oni mogu voditi popis upućenih osoba u elektroničkom formatu, ali se taj zahtjev ne bi trebao primjenjivati na te izdavatelje, pod uvjetom da je osigurana potpunost, povjerljivost i cjelovitost informacija. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se osiguralo da se popisi upućenih osoba na zahtjev nadležnog tijela mogu staviti na raspolaganje što je prije moguće i da se mogu u svakom trenutku bez odgode ažurirati, popis upućenih osoba trebao bi se čuvati u elektroničkom formatu. Elektronički format trebao bi osigurati da informacije na popisu upućenih osoba ostanu povjerljive. Kako bi se izbjeglo nerazmjerno administrativno opterećivanje izdavatelja na rastućem tržištu MSP-ova, oni mogu voditi popis upućenih osoba u elektroničkom formatu, ali se taj zahtjev ne bi trebao primjenjivati na te izdavatelje, pod uvjetom da je osigurana potpunost, povjerljivost i cjelovitost informacija.

| (10) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje prilikom dostave popisa upućenih osoba, nadležna tijela trebala bi sama odrediti posebna elektronička sredstva za prijenos, pod uvjetom da ta elektronička sredstva omogućuju da popisi ostanu povjerljivi. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje prilikom dostave popisa upućenih osoba, nadležna tijela trebala bi sama odrediti posebna elektronička sredstva za prijenos, pod uvjetom da ta elektronička sredstva omogućuju da popisi ostanu povjerljivi.

| (11) | Radi jasnoće, transparentnosti i pravne sigurnosti, formati svih popisa upućenih osoba iz Uredbe (EU) br. 596/2014 trebali bi se objediniti u jedinstveni pravni akt. Stoga bi ova Uredba trebala sadržavati format popisa upućenih osoba iz članka 18. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 596/2014 i format popisa upućenih osoba iz članka 18. stavka 6. te uredbe. Stoga bi Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/347 (4) trebalo staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(11)

Radi jasnoće, transparentnosti i pravne sigurnosti, formati svih popisa upućenih osoba iz Uredbe (EU) br. 596/2014 trebali bi se objediniti u jedinstveni pravni akt. Stoga bi ova Uredba trebala sadržavati format popisa upućenih osoba iz članka 18. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 596/2014 i format popisa upućenih osoba iz članka 18. stavka 6. te uredbe. Stoga bi Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/347 (4) trebalo staviti izvan snage.

| (12) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (5), koji je dostavio mišljenje 7. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(12)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (5), koji je dostavio mišljenje 7. lipnja 2021.

| (13) | Ova Uredba temelji se na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala dostavilo Komisiji. |
| --- | --- |

(13)

Ova Uredba temelji se na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala dostavilo Komisiji.

| (14) | Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražio savjet Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane člankom 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6), |
| --- | --- |

(14)

Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražio savjet Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane člankom 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Popisi upućenih osoba propisani člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 596/2014

1.   Popisi upućenih osoba koji su propisani člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 596/2014 sadržavaju poseban odjeljak za svaku povlaštenu informaciju i sastavljaju se u formatu utvrđenom u predlošku 1. u Prilogu I. ovoj Uredbi.

2.   Osobni podaci osoba koje zbog prirode svoje dužnosti ili položaja imaju u svakom trenutku pristup svim povlaštenim informacijama mogu se zasebno navesti u odjeljku stalnih upućenih osoba popisa upućenih osoba. Taj se odjeljak sastavlja u formatu utvrđenom u predlošku 2. iz Priloga I. ovoj Uredbi. Ako je sastavljen odjeljak stalnih upućenih osoba, osobni podaci stalnih upućenih osoba ne uvrštavaju se u posebne odjeljke popisa upućenih osoba iz stavka 1.

3.   Popisi upućenih osoba čuvaju se u elektroničkom formatu kojim se u svakom trenutku osigurava sljedeće:

| (a) | pristup popisima upućenih osoba ograničen je na jasno identificirane osobe kojima je taj pristup potreban zbog prirode njihove dužnosti ili položaja; |
| --- | --- |

(a)

pristup popisima upućenih osoba ograničen je na jasno identificirane osobe kojima je taj pristup potreban zbog prirode njihove dužnosti ili položaja;

| (b) | uključene informacije su točne; |
| --- | --- |

(b)

uključene informacije su točne;

| (c) | dostupne su prethodne verzije popisa upućenih osoba. |
| --- | --- |

(c)

dostupne su prethodne verzije popisa upućenih osoba.

4.   Nadležno tijelo na svojoj internetskoj stranici navodi elektronička sredstva putem kojih se popisi upućenih osoba prenose nadležnom tijelu. Tim elektroničkim sredstvima osigurava se očuvanje potpunosti, cjelovitosti i povjerljivosti informacija tijekom prijenosa.

Članak 2.

Popisi upućenih osoba iz članka 18. stavka 6. Uredbe (EU) br. 596/2014

1.   Popis upućenih osoba iz članka 18. stavka 6. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 596/2014 može uključivati samo osobne podatke osoba koje imaju redovit pristup povlaštenim informacijama. Taj se popis sastavlja u formatu utvrđenom u Prilogu II.

2.   Popisi upućenih osoba koje zahtijevaju države članice u skladu s člankom 18. stavkom 6. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 596/2014 sadržavaju poseban odjeljak za svaku povlaštenu informaciju i sastavljaju se u formatu utvrđenom u predlošku 1. u Prilogu III. ovoj Uredbi.

Pojedinosti o osobama koje zbog prirode svoje dužnosti ili položaja imaju u svakom trenutku pristup svim povlaštenim informacijama mogu se zasebno navesti u odjeljku stalnih upućenih osoba popisa upućenih osoba. Taj odjeljak stalnih upućenih osoba sastavlja se u formatu utvrđenom u predlošku 2. u Prilogu III. ovoj Uredbi. Ako je sastavljen odjeljak stalnih upućenih osoba, osobni podaci stalnih upućenih osoba ne uvrštavaju se u svaki odjeljak popisa upućenih osoba koji odgovara svakoj povlaštenoj informaciji iz prvog podstavka ovog stavka.

3.   Popisi upućenih osoba iz stavaka 1. i 2. čuvaju se u bilo kojem obliku kojim se u svakom trenutku tijekom prijenosa nadležnom tijelu osigurava potpunost, cjelovitost i povjerljivost informacija uključenih u te popise.

Članak 3.

Stavljanje izvan snage

Provedbena uredba (EU) 2016/347 stavlja se izvan snage. Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.

Članak 4.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive 2014/65/EU te uredaba (EU) br. 596/2014 i (EU) 2017/1129 u pogledu promicanja upotrebe rastućih tržišta MSP-ova (SL L 320, 11.12.2019., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/347 оd 10. ožujka 2016. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s točnim formatom popisa upućenih osoba i za ažuriranje popisa upućenih osoba u skladu s Uredbom (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 65, 11.3.2016., str. 49.).

4

(5)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

6

---

PRILOG I.

PREDLOŽAK 1.

Format popisa upućenih osoba iz članka 1. stavka 1.

Opis izvora određenih povlaštenih informacija [:

Datum i vrijeme izrade ovog odjeljka (tj. kada su određene povlaštene informacije utvrđene): [
  gggg-mm-dd; hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum i vrijeme (zadnjeg ažuriranja): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum prijenosa nadležnom tijelu: [
  gggg-mm-dd]

| Ime(na) upućene osobe | Prezime(na) upućene osobe | Prezime(na) pri rođenju upućene osobe (ako je različito) | Službeni telefonski brojevi

  (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela) | Naziv i adresa poduzeća | Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba | Početak pristupa

  (datum i vrijeme kada je upućena osoba stekla pristup povlaštenim informacijama) | Prestanak pristupa

  (datum i vrijeme kada je upućena osoba prestala imati pristup povlaštenim informacijama) | Nacionalni identifikacijski broj (prema potrebi) | Datum rođenja | Privatni telefonski brojevi (kućni telefonski broj i broj privatnog mobitela) | Potpuna privatna adresa: ulica, kućni broj, mjesto, poštanski broj, zemlja) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Tekst] | [Tekst] | [Tekst] | [Brojevi (bez razmaka)] | [Adresa izdavatelja/sudionika na tržištu emisijskih jedinica/dražbovne platforme/dražbovatelja/kontrolora dražbe ili osobe koja djeluje u njihovo ime ili za njihov račun | [Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Broj i/ili tekst] | [gggg-mm-dd] | [Brojevi (bez razmaka)] | [Tekst] |

Ime(na) upućene osobe

Prezime(na) upućene osobe

Prezime(na) pri rođenju upućene osobe (ako je različito)

Službeni telefonski brojevi

(izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela)

Naziv i adresa poduzeća

Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba

Početak pristupa

(datum i vrijeme kada je upućena osoba stekla pristup povlaštenim informacijama)

Prestanak pristupa

(datum i vrijeme kada je upućena osoba prestala imati pristup povlaštenim informacijama)

Nacionalni identifikacijski broj (prema potrebi)

Datum rođenja

Privatni telefonski brojevi (kućni telefonski broj i broj privatnog mobitela)

Potpuna privatna adresa: ulica, kućni broj, mjesto, poštanski broj, zemlja)

[Tekst]

[Tekst]

[Tekst]

[Brojevi (bez razmaka)]

[Adresa izdavatelja/sudionika na tržištu emisijskih jedinica/dražbovne platforme/dražbovatelja/kontrolora dražbe ili osobe koja djeluje u njihovo ime ili za njihov račun

[Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Broj i/ili tekst]

[gggg-mm-dd]

[Brojevi (bez razmaka)]

[Tekst]

PREDLOŽAK 2.

Format za odjeljak stalnih upućenih osoba u popisima upućenih osoba iz članka 1. stavka 2.

Datum i vrijeme izrade ovog odjeljka: [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum i vrijeme (zadnjeg ažuriranja): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum prijenosa nadležnom tijelu: [
  gggg-mm-dd]

| Ime(na) upućene osobe | Prezime(na) upućene osobe | Prezime(na) pri rođenju upućene osobe (ako je različito) | Službeni telefonski broj ili brojevi (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela) | Naziv i adresa poduzeća | Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba | Uključena

  (datum i vrijeme kada je upućena osoba uključena u odjeljak trajno upućenih osoba) | Nacionalni identifikacijski broj (prema potrebi) | Datum rođenja | Potpuna privatna adresa

  (ulica, kućni broj, mjesto, poštanski broj, zemlja) (ako su dostupni u trenutku kada nadležno tijelo podnosi zahtjev) | Privatni telefonski brojevi

  (kućni telefonski broj i broj privatnog mobitela) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Tekst] | [Tekst] | [Tekst] | [Brojevi (bez razmaka)] | [Adresa izdavatelja ili osobe koja djeluje u njegovo ime ili za njegov račun] | [Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Broj i/ili tekst] | gggg-mm-dd za datum rođenja] | [Tekst] | [Brojevi (bez razmaka)] |

Ime(na) upućene osobe

Prezime(na) upućene osobe

Prezime(na) pri rođenju upućene osobe (ako je različito)

Službeni telefonski broj ili brojevi (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela)

Naziv i adresa poduzeća

Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba

Uključena

(datum i vrijeme kada je upućena osoba uključena u odjeljak trajno upućenih osoba)

Nacionalni identifikacijski broj (prema potrebi)

Datum rođenja

Potpuna privatna adresa

(ulica, kućni broj, mjesto, poštanski broj, zemlja) (ako su dostupni u trenutku kada nadležno tijelo podnosi zahtjev)

Privatni telefonski brojevi

(kućni telefonski broj i broj privatnog mobitela)

[Tekst]

[Tekst]

[Tekst]

[Brojevi (bez razmaka)]

[Adresa izdavatelja ili osobe koja djeluje u njegovo ime ili za njegov račun]

[Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Broj i/ili tekst]

gggg-mm-dd za datum rođenja]

[Tekst]

[Brojevi (bez razmaka)]

---

PRILOG II.

Format popisa osobnih podataka osoba koje imaju redovit pristup povlaštenim informacijama iz članka 2. stavka 1.

Datum i vrijeme izrade popisa upućenih osoba: [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum i vrijeme (zadnjeg ažuriranja): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum prijenosa nadležnom tijelu: [
  gggg-mm-dd]

| Ime(na) upućene osobe | Prezime(na) upućene osobe | Prezime(na) pri rođenju upućene osobe (ako je različito) | Službeni telefonski broj ili brojevi (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela) | Naziv i adresa poduzeća | Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba | Početak pristupa

  (datum i vrijeme kada je upućena osoba stekla redoviti pristup povlaštenim informacijama) | Prestanak pristupa

  (datum i vrijeme kada je osoba prestala imati pristup povlaštenim informacijama) | Nacionalni identifikacijski broj (prema potrebi) ili datum rođenja | Potpuna privatna adresa

  (ulica, kućni broj, mjesto, poštanski broj, zemlja) (ako su dostupni u trenutku kada nadležno tijelo podnosi zahtjev) | Privatni telefonski brojevi

  (kućni telefonski broj i broj privatnog mobitela)
  (Ako su dostupni u trenutku kada nadležno tijelo podnosi zahtjev) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Tekst] | [Tekst] | [Tekst] | [Brojevi (bez razmaka)] | [Adresa izdavatelja] | [Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na popisu upućenih osoba/] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Broj i/ili tekst ili gggg-mm-dd za datum rođenja] | [Tekst] | [Brojevi (bez razmaka)] |

Ime(na) upućene osobe

Prezime(na) upućene osobe

Prezime(na) pri rođenju upućene osobe (ako je različito)

Službeni telefonski broj ili brojevi (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela)

Naziv i adresa poduzeća

Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba

Početak pristupa

(datum i vrijeme kada je upućena osoba stekla redoviti pristup povlaštenim informacijama)

Prestanak pristupa

(datum i vrijeme kada je osoba prestala imati pristup povlaštenim informacijama)

Nacionalni identifikacijski broj (prema potrebi) ili datum rođenja

Potpuna privatna adresa

(ulica, kućni broj, mjesto, poštanski broj, zemlja) (ako su dostupni u trenutku kada nadležno tijelo podnosi zahtjev)

Privatni telefonski brojevi

(kućni telefonski broj i broj privatnog mobitela)

(Ako su dostupni u trenutku kada nadležno tijelo podnosi zahtjev)

[Tekst]

[Tekst]

[Tekst]

[Brojevi (bez razmaka)]

[Adresa izdavatelja]

[Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na popisu upućenih osoba/]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Broj i/ili tekst ili gggg-mm-dd za datum rođenja]

[Tekst]

[Brojevi (bez razmaka)]

---

PRILOG III.

PREDLOŽAK 1.

Format popisa upućenih osoba iz članka 2. stavka 2. prvog podstavka

Opis izvora određenih povlaštenih informacija:

Datum i vrijeme izrade ovog odjeljka (tj. kada su određene povlaštene informacije utvrđene): [gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum i vrijeme (zadnjeg ažuriranja): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum prijenosa nadležnom tijelu: [gggg-mm-dd]

| Ime(na) upućene osobe | Prezime(na) upućene osobe | | Službeni telefonski brojevi

  (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela) | Dužnost ili razlog imenovanja upućenom osobom | Početak pristupa

  (datum i vrijeme kada je upućena osoba stekla pristup povlaštenim informacijama) | Prestanak rada

  (datum i vrijeme kada je upućena osoba prestala imati pristup povlaštenim informacijama) | Nacionalni identifikacijski broj

  (ako je primjenjivo)
  Ili datum rođenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Tekst] | [Tekst] | | [Brojevi (bez razmaka)] | [Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i/ili razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Broj i/ili tekst ili gggg-mm-dd za datum rođenja] |

Ime(na) upućene osobe

Prezime(na) upućene osobe

Službeni telefonski brojevi

(izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela)

Dužnost ili razlog imenovanja upućenom osobom

Početak pristupa

(datum i vrijeme kada je upućena osoba stekla pristup povlaštenim informacijama)

Prestanak rada

(datum i vrijeme kada je upućena osoba prestala imati pristup povlaštenim informacijama)

Nacionalni identifikacijski broj

(ako je primjenjivo)

Ili datum rođenja

[Tekst]

[Tekst]

[Brojevi (bez razmaka)]

[Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i/ili razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Broj i/ili tekst ili gggg-mm-dd za datum rođenja]

PREDLOŽAK 2.

Format za odjeljak stalnih upućenih osoba u popisima upućenih osoba iz članka 1. stavka 2. drugog podstavka

Datum i vrijeme izrade ovog odjeljka: [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum i vrijeme (zadnjeg ažuriranja): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (koordinirano svjetsko vrijeme)]

Datum prijenosa nadležnom tijelu: [
  gggg-mm-dd]

| Ime(na) upućene osobe | Prezime(na) upućene osobe | Službeni telefonski broj ili brojevi (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela) | Naziv i adresa poduzeća | Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba | Uključena

  (datum i vrijeme kada je upućena osoba uključena u odjeljak trajno upućenih osoba) | Nacionalni identifikacijski broj

  (ako je primjenjivo)
  Ili datum rođenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Tekst] | [Tekst] | [Brojevi (bez razmaka)] | [Adresa izdavatelja ili osobe koja djeluje u njegovo ime ili za njegov račun] | [Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Broj i/ili gggg-mm-dd za datum rođenja] |

Ime(na) upućene osobe

Prezime(na) upućene osobe

Službeni telefonski broj ili brojevi (izravna telefonska linija na poslu i broj službenog mobitela)

Naziv i adresa poduzeća

Dužnost i razlog zbog kojeg je upućena osoba

Uključena

(datum i vrijeme kada je upućena osoba uključena u odjeljak trajno upućenih osoba)

Nacionalni identifikacijski broj

(ako je primjenjivo)

Ili datum rođenja

[Tekst]

[Tekst]

[Brojevi (bez razmaka)]

[Adresa izdavatelja ili osobe koja djeluje u njegovo ime ili za njegov račun]

[Tekst kojim se opisuje uloga, dužnost i razlog zbog kojeg se ta osoba nalazi na ovom popisu]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Broj i/ili gggg-mm-dd za datum rođenja]

---

ODLUKE

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/31

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/1211

od 12. srpnja 2022.

o usvajanju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 140. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir izvješće Europske komisije (1),

uzimajući u obzir izvješće Europske središnje banke (2),

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (3),

uzimajući u obzir raspravu u Europskom vijeću,

uzimajući u obzir preporuku članova Vijeća koji predstavljaju države članice čija je valuta euro (4),

budući da:

| (1) | Treća faza ekonomske i monetarne unije („EMU”) započela je 1. siječnja 1999. Vijeće je, u sastavu šefova država ili vlada na sastanku u Bruxellesu 3. svibnja 1998., odlučilo da su Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Portugal i Finska ispunili uvjete potrebne za usvajanje eura 1. siječnja 1999. (5). |
| --- | --- |

(1)

Treća faza ekonomske i monetarne unije („EMU”) započela je 1. siječnja 1999. Vijeće je, u sastavu šefova država ili vlada na sastanku u Bruxellesu 3. svibnja 1998., odlučilo da su Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Portugal i Finska ispunili uvjete potrebne za usvajanje eura 1. siječnja 1999. (5).

| (2) | Odlukom 2000/427/EZ (6) Vijeće je odlučilo da je Grčka ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2001. Odlukom 2006/495/EZ (7) Vijeće je odlučilo da je Slovenija ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2007. Odlukama 2007/503/EZ (8) i 2007/504/EZ (9) Vijeće je odlučilo da su Cipar i Malta ispunili potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2008. Odlukom 2008/608/EZ (10) Vijeće je odlučilo da je Slovačka ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura. Odlukom 2010/416/EU (11) Vijeće je odlučilo da je Estonija ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura. Odlukom 2013/387/EU (12) Vijeće je odlučilo da je Latvija ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura. Odlukom 2014/509/EU (13) Vijeće je odlučilo da je Litva ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom 2000/427/EZ (6) Vijeće je odlučilo da je Grčka ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2001. Odlukom 2006/495/EZ (7) Vijeće je odlučilo da je Slovenija ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2007. Odlukama 2007/503/EZ (8) i 2007/504/EZ (9) Vijeće je odlučilo da su Cipar i Malta ispunili potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2008. Odlukom 2008/608/EZ (10) Vijeće je odlučilo da je Slovačka ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura. Odlukom 2010/416/EU (11) Vijeće je odlučilo da je Estonija ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura. Odlukom 2013/387/EU (12) Vijeće je odlučilo da je Latvija ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura. Odlukom 2014/509/EU (13) Vijeće je odlučilo da je Litva ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura.

| (3) | U skladu s točkom 1. Protokola br. 16. o određenim odredbama koje se odnose na Dansku priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice i odlukom koju su šefovi država ili vlada donijeli u Edinburghu u prosincu 1992., Danska je obavijestila Vijeće da neće sudjelovati u trećoj fazi EMU-a. Danska nije zatražila pokretanje postupka iz članka 140. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). |
| --- | --- |

(3)

U skladu s točkom 1. Protokola br. 16. o određenim odredbama koje se odnose na Dansku priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice i odlukom koju su šefovi država ili vlada donijeli u Edinburghu u prosincu 1992., Danska je obavijestila Vijeće da neće sudjelovati u trećoj fazi EMU-a. Danska nije zatražila pokretanje postupka iz članka 140. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”).

| (4) | Na temelju Odluke 98/317/EZ Švedska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a. U skladu s člankom 4. Akta o pristupanju iz 2003. (14) Češka je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a, Mađarska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a i Poljska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a. U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2005. (15) Bugarska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a i Rumunjska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a. U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2012. (16) Hrvatska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju Odluke 98/317/EZ Švedska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a. U skladu s člankom 4. Akta o pristupanju iz 2003. (14) Češka je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a, Mađarska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a i Poljska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a. U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2005. (15) Bugarska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a i Rumunjska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a. U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2012. (16) Hrvatska je država članica s odstupanjem u smislu članka 139. stavka 1. UFEU-a.

| (5) | Europska središnja banka („ESB”) osnovana je 1. srpnja 1998. Europski monetarni sustav zamijenjen je tečajnim mehanizmom čija je uspostava usuglašena Rezolucijom Europskog vijeća o uspostavi tečajnog mehanizma u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije od 16. lipnja 1997. (17). Postupci predviđeni za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije (ERM II) utvrđeni su u Sporazumu od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja kojim se utvrđuju operativni postupci za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije (18). |
| --- | --- |

(5)

Europska središnja banka („ESB”) osnovana je 1. srpnja 1998. Europski monetarni sustav zamijenjen je tečajnim mehanizmom čija je uspostava usuglašena Rezolucijom Europskog vijeća o uspostavi tečajnog mehanizma u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije od 16. lipnja 1997. (17). Postupci predviđeni za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije (ERM II) utvrđeni su u Sporazumu od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja kojim se utvrđuju operativni postupci za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije (18).

| (6) | Člankom 140. stavkom 2. UFEU-a utvrđuju se postupci za prestanak odstupanja dotičnih država članica. Komisija i ESB najmanje jednom svake dvije godine ili na zahtjev države članice s odstupanjem izvješćuju Vijeće u skladu s postupkom utvrđenim u članku 140. stavku 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(6)

Člankom 140. stavkom 2. UFEU-a utvrđuju se postupci za prestanak odstupanja dotičnih država članica. Komisija i ESB najmanje jednom svake dvije godine ili na zahtjev države članice s odstupanjem izvješćuju Vijeće u skladu s postupkom utvrđenim u članku 140. stavku 1. UFEU-a.

| (7) | Nacionalno zakonodavstvo država članica, uključujući statute nacionalnih središnjih banaka, prema potrebi treba prilagoditi kako bi se osigurala usklađenost s člancima 130. i 131. UFEU-a te Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke („Statut ESSB-a i ESB-a”). Izvješća Komisije i ESB-a osiguravaju detaljnu ocjenu usklađenosti zakonodavstva Hrvatske s člancima 130. i 131. Ugovora te Statutom ESSB-a i ESB-a. |
| --- | --- |

(7)

Nacionalno zakonodavstvo država članica, uključujući statute nacionalnih središnjih banaka, prema potrebi treba prilagoditi kako bi se osigurala usklađenost s člancima 130. i 131. UFEU-a te Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke („Statut ESSB-a i ESB-a”). Izvješća Komisije i ESB-a osiguravaju detaljnu ocjenu usklađenosti zakonodavstva Hrvatske s člancima 130. i 131. Ugovora te Statutom ESSB-a i ESB-a.

| (8) | U skladu s člankom 1. Protokola br. 13 o konvergencijskim kriterijima priloženog UFEU-u, kriterij stabilnosti cijena iz članka 140. stavka 1. prve alineje UFEU-a znači da država članica, promatrano tijekom razdoblja od jedne godine prije provjere, ima razinu cijena koja je održiva te prosječnu stopu inflacije koja ne prelazi za više od jedan i pol postotnih poena stopu inflacije u najviše trima državama članicama koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena. Za potrebe kriterija stabilnosti cijena, inflacija se mjeri harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (HICP) određenima u Uredbi (EU) 2016/792 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Kako bi se ocijenio kriterij stabilnosti cijena, inflacija države članice mjeri se postotnom promjenom aritmetičke sredine 12 mjesečnih indeksa u odnosu na aritmetičku sredinu 12 mjesečnih indeksa prethodnog razdoblja. Komisija i ESB u svojim su izvješćima upotrijebili referentnu vrijednost izračunanu kao jednostavnu aritmetičku sredinu stopa inflacije triju država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena uvećanu za 1,5 postotnih poena. Tijekom jednogodišnjeg razdoblja koje završava u travnju 2022. izračunana referentna vrijednost inflacije bila je 4,9 %, pri čemu su Francuska, Finska i Grčka bile tri države članice koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena, uz stope inflacije od 3,2 %, 3,3 % odnosno 3,6 %. Iz država s najboljim rezultatima opravdano je izuzeti države čije se stope inflacije ne mogu smatrati smislenim referentnim vrijednostima za druge države članice. Takva su odstupanja ranije utvrđena 2004., 2010., 2013., 2014. i 2016. Trenutačno je opravdano izuzeti Maltu i Portugal iz zemalja s najboljim rezultatima - u travnju 2022. prosječna 12-mjesečna stopa inflacije za Maltu iznosila je 2,1 % i za Portugal 2,6 %, a za europodručje 4,4 %. Za potrebe izračuna referentne vrijednosti Maltu i Portugal zamjenjuju Finska i Grčka, države članice sa sljedećim najnižim prosječnim stopama inflacije. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 1. Protokola br. 13 o konvergencijskim kriterijima priloženog UFEU-u, kriterij stabilnosti cijena iz članka 140. stavka 1. prve alineje UFEU-a znači da država članica, promatrano tijekom razdoblja od jedne godine prije provjere, ima razinu cijena koja je održiva te prosječnu stopu inflacije koja ne prelazi za više od jedan i pol postotnih poena stopu inflacije u najviše trima državama članicama koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena. Za potrebe kriterija stabilnosti cijena, inflacija se mjeri harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (HICP) određenima u Uredbi (EU) 2016/792 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Kako bi se ocijenio kriterij stabilnosti cijena, inflacija države članice mjeri se postotnom promjenom aritmetičke sredine 12 mjesečnih indeksa u odnosu na aritmetičku sredinu 12 mjesečnih indeksa prethodnog razdoblja. Komisija i ESB u svojim su izvješćima upotrijebili referentnu vrijednost izračunanu kao jednostavnu aritmetičku sredinu stopa inflacije triju država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena uvećanu za 1,5 postotnih poena. Tijekom jednogodišnjeg razdoblja koje završava u travnju 2022. izračunana referentna vrijednost inflacije bila je 4,9 %, pri čemu su Francuska, Finska i Grčka bile tri države članice koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena, uz stope inflacije od 3,2 %, 3,3 % odnosno 3,6 %. Iz država s najboljim rezultatima opravdano je izuzeti države čije se stope inflacije ne mogu smatrati smislenim referentnim vrijednostima za druge države članice. Takva su odstupanja ranije utvrđena 2004., 2010., 2013., 2014. i 2016. Trenutačno je opravdano izuzeti Maltu i Portugal iz zemalja s najboljim rezultatima - u travnju 2022. prosječna 12-mjesečna stopa inflacije za Maltu iznosila je 2,1 % i za Portugal 2,6 %, a za europodručje 4,4 %. Za potrebe izračuna referentne vrijednosti Maltu i Portugal zamjenjuju Finska i Grčka, države članice sa sljedećim najnižim prosječnim stopama inflacije.

| (9) | U skladu s člankom 2. Protokola br. 13, kriterij stanja proračuna države iz članka 140. stavka 1. druge alineje UFEU-a zahtijeva da država članica u trenutku provjere ne bude predmetom odluke Vijeća prema članku 126. stavku 6. UFEU-a o tome da postoji prekomjerni deficit. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 2. Protokola br. 13, kriterij stanja proračuna države iz članka 140. stavka 1. druge alineje UFEU-a zahtijeva da država članica u trenutku provjere ne bude predmetom odluke Vijeća prema članku 126. stavku 6. UFEU-a o tome da postoji prekomjerni deficit.

| (10) | U skladu s člankom 3. Protokola br. 13, kriterij sudjelovanja u tečajnom mehanizmu Europskog monetarnog sustava iz članka 140. stavka 1. treće alineje UFEU-a zahtijeva da je država članica poštovala normalan raspon fluktuacija predviđenih tečajnim mehanizmom (ERM) Europskog monetarnog sustava bez ozbiljnih napetosti tijekom barem posljednjih dviju godina prije provjere. Osobito, država članica nije samoinicijativno devalvirala bilateralnu središnju stopu svoje valute u odnosu na euro tijekom tog razdoblja. Od 1. siječnja 1999. ERM II osigurava okvir za ocjenjivanje ispunjavanja tečajnog kriterija. Pri ocjenjivanju ispunjavanja tog kriterija, Komisija i ESB su u svojim izvješćima provjerili dvogodišnje razdoblje koje završava 18. svibnja 2022. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 3. Protokola br. 13, kriterij sudjelovanja u tečajnom mehanizmu Europskog monetarnog sustava iz članka 140. stavka 1. treće alineje UFEU-a zahtijeva da je država članica poštovala normalan raspon fluktuacija predviđenih tečajnim mehanizmom (ERM) Europskog monetarnog sustava bez ozbiljnih napetosti tijekom barem posljednjih dviju godina prije provjere. Osobito, država članica nije samoinicijativno devalvirala bilateralnu središnju stopu svoje valute u odnosu na euro tijekom tog razdoblja. Od 1. siječnja 1999. ERM II osigurava okvir za ocjenjivanje ispunjavanja tečajnog kriterija. Pri ocjenjivanju ispunjavanja tog kriterija, Komisija i ESB su u svojim izvješćima provjerili dvogodišnje razdoblje koje završava 18. svibnja 2022.

| (11) | U skladu s člankom 4. Protokola br. 13, kriterij konvergencije kamatnih stopa iz članka 140. stavka 1. četvrte alineje UFEU-a znači da je država članica, promatrano tijekom razdoblja od jedne godine prije provjere, imala prosječnu nominalnu dugoročnu kamatnu stopu koja ne prelazi za više od dva postotna poena kamatnu stopu u najviše trima državama članicama koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena. Za ocjenu konvergencije kamatnih stopa upotrijebljen je kriterij usporedivih kamatnih stopa desetogodišnjih referentnih vrijednosti državnih obveznica. Radi ocjene ispunjavanja kriterija kamatne stope, Komisija i ESB u svojim su izvješćima uzeli u obzir referentnu vrijednost izračunanu kao jednostavnu aritmetičku sredinu nominalnih dugoročnih kamatnih stopa triju država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena uvećanu za dva postotna poena. Referentna vrijednost temelji se na dugoročnim kamatnim stopama u Francuskoj (0,3 %), Finskoj (0,2 %) i Grčkoj (1,4 %) te je u jednogodišnjem razdoblju koje završava u travnju 2022. iznosila 2,6 %. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 4. Protokola br. 13, kriterij konvergencije kamatnih stopa iz članka 140. stavka 1. četvrte alineje UFEU-a znači da je država članica, promatrano tijekom razdoblja od jedne godine prije provjere, imala prosječnu nominalnu dugoročnu kamatnu stopu koja ne prelazi za više od dva postotna poena kamatnu stopu u najviše trima državama članicama koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena. Za ocjenu konvergencije kamatnih stopa upotrijebljen je kriterij usporedivih kamatnih stopa desetogodišnjih referentnih vrijednosti državnih obveznica. Radi ocjene ispunjavanja kriterija kamatne stope, Komisija i ESB u svojim su izvješćima uzeli u obzir referentnu vrijednost izračunanu kao jednostavnu aritmetičku sredinu nominalnih dugoročnih kamatnih stopa triju država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena uvećanu za dva postotna poena. Referentna vrijednost temelji se na dugoročnim kamatnim stopama u Francuskoj (0,3 %), Finskoj (0,2 %) i Grčkoj (1,4 %) te je u jednogodišnjem razdoblju koje završava u travnju 2022. iznosila 2,6 %.

| (12) | U skladu s člankom 5. Protokola br. 13, podatke koji se koriste pri ocjeni ispunjavanja konvergencijskih kriterija osigurala je Komisija. Komisija je osigurala proračunske podatke nakon izvješća koja su države članice dostavile prije 1. travnja 2022. u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 (20). |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 5. Protokola br. 13, podatke koji se koriste pri ocjeni ispunjavanja konvergencijskih kriterija osigurala je Komisija. Komisija je osigurala proračunske podatke nakon izvješća koja su države članice dostavile prije 1. travnja 2022. u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 (20).

| (13) | Na temelju izvješća koja su predstavile Komisija i ESB o napretku Hrvatske u ispunjavanju njezinih obveza u pogledu ostvarivanja ekonomske i monetarne unije, zaključeno je da nacionalno zakonodavstvo u Hrvatskoj, uključujući statut nacionalne središnje banke, usklađeno s člancima 130. i 131. Ugovora te sa Statutom ESSB-a i ESB-a. |
| --- | --- |

(13)

Na temelju izvješća koja su predstavile Komisija i ESB o napretku Hrvatske u ispunjavanju njezinih obveza u pogledu ostvarivanja ekonomske i monetarne unije, zaključeno je da nacionalno zakonodavstvo u Hrvatskoj, uključujući statut nacionalne središnje banke, usklađeno s člancima 130. i 131. Ugovora te sa Statutom ESSB-a i ESB-a.

| (14) | Na temelju izvješća koja su predstavile Komisija i ESB o napretku Hrvatske u ispunjavanju njezinih obveza u pogledu ostvarivanja ekonomske i monetarne unije, zaključeno je da, u pogledu ispunjavanja konvergencijskih kriterija navedenih u četirima alinejama članka 140. stavka 1. UFEU-a od strane Hrvatske: prosječna stopa inflacije u Hrvatskoj tijekom jednogodišnjeg razdoblja koje završava u travnju 2022. iznosila je 4,7 %, što je ispod referentne vrijednosti, te je izgledno da će ostati ispod referentne vrijednosti tijekom predstojećih mjeseci; Hrvatska nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita; Hrvatska je članica mehanizma ERM II od 10. srpnja 2020. i tijekom dvogodišnjem razdoblju koje prethodi ocjeni, devizni tečaj kune (HRK) nije bio izložen ozbiljnim napetostima te Hrvatska nije samoinicijativno devalvirala bilateralnu središnju stopu HRK-a u odnosu na euro; i tijekom jednogodišnjeg razdoblja koje završava u travnju 2022. dugoročna kamatna stopa u Hrvatskoj iznosila je u prosjeku 0,8 %, što je znatno ispod referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju izvješća koja su predstavile Komisija i ESB o napretku Hrvatske u ispunjavanju njezinih obveza u pogledu ostvarivanja ekonomske i monetarne unije, zaključeno je da, u pogledu ispunjavanja konvergencijskih kriterija navedenih u četirima alinejama članka 140. stavka 1. UFEU-a od strane Hrvatske: prosječna stopa inflacije u Hrvatskoj tijekom jednogodišnjeg razdoblja koje završava u travnju 2022. iznosila je 4,7 %, što je ispod referentne vrijednosti, te je izgledno da će ostati ispod referentne vrijednosti tijekom predstojećih mjeseci; Hrvatska nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita; Hrvatska je članica mehanizma ERM II od 10. srpnja 2020. i tijekom dvogodišnjem razdoblju koje prethodi ocjeni, devizni tečaj kune (HRK) nije bio izložen ozbiljnim napetostima te Hrvatska nije samoinicijativno devalvirala bilateralnu središnju stopu HRK-a u odnosu na euro; i tijekom jednogodišnjeg razdoblja koje završava u travnju 2022. dugoročna kamatna stopa u Hrvatskoj iznosila je u prosjeku 0,8 %, što je znatno ispod referentne vrijednosti.

| (15) | S obzirom na ocjenu pravne usklađenosti i ispunjavanja konvergencijskih kriterija te dodatnih čimbenika, Hrvatska ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura, |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na ocjenu pravne usklađenosti i ispunjavanja konvergencijskih kriterija te dodatnih čimbenika, Hrvatska ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Hrvatska ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura. Odstupanje iz članka 5. Akta o pristupanju iz 2012. prestaje s učinkom od 1. siječnja 2023.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. STANJURA

---

(1)  Izvješće od 1. lipnja 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Izvješće od 1. lipnja 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Mišljenje od 5. srpnja 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  
  SL C 238, 21.6.2022., str. 1.

4

(5)  Odluka Vijeća 98/317/EZ od 3. svibnja 1998. u skladu s člankom 109.j stavkom 4. Ugovora (SL L 139, 11.5.1998., str. 30.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2000/427/EZ od 19. lipnja 2000. u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u Grčkoj 1. siječnja 2001. (SL L 167, 7.7.2000., str. 19.).

6

(7)  Odluka Vijeća 2006/495/EZ od 11. srpnja 2006. u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u Sloveniji 1. siječnja 2007. (SL L 195, 15.7.2006., str. 25.).

7

(8)  Odluka Vijeća 2007/503/EZ od 10. srpnja 2007. u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u Cipru 1. siječnja 2008. (SL L 186, 18.7.2007., str. 29.).

8

(9)  Odluka Vijeća 2007/504/EZ od 10. srpnja 2007. u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u Malti 1. siječnja 2008. (SL L 186, 18.7.2007., str. 32.).

9

(10)  Odluka Vijeća 2008/608/EZ od 8. srpnja 2008. u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u Slovačkoj 1. siječnja 2009. (SL L 195, 24.7.2008., str. 24.).

10

(11)  Odluka Vijeća 2010/416/EU od 13. srpnja 2010. u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o usvajanju eura u Estoniji 1. siječnja 2011. (SL L 196, 28.7.2010., str. 24.).

11

(12)  Odluka Vijeća 2013/387/EU od 9. srpnja 2013. o usvajanju eura u Latviji 1. siječnja 2014. (SL L 195, 18.7.2013., str. 24.).

12

(13)  Odluka Vijeća 2014/509/EU od 23. srpnja 2014. o usvajanju eura u Litvi 1. siječnja 2015. (SL L 228, 31.7.2014., str. 29.).

13

(14)  
  SL L 236, 23.9.2003., str. 33.

14

(15)  
  SL L 157, 21.6.2005., str. 203.

15

(16)  
  SL L 112, 24.4.2012., str. 21.

16

(17)  
  SL C 236, 2.8.1997., str. 5.

17

(18)  
  SL C 73, 25.3.2006., str. 21.

18

(19)  Uredba (EU) 2016/792 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena i indeksu cijena stambenih objekata i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2494/95 (SL L 135, 24.5.2016., str. 11.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).

20

---

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/35

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/1212

od 12. srpnja 2022.

o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

uzimajući u obzir Preporuku Europske središnje banke od 17. svibnja 2022. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal (ESB/2022/24) (1),

budući da:

| (1) | Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije.

| (2) | Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal, društva Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., završio je nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore za financijske godine od 2022. do 2026. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Banco de Portugal, društva Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., završio je nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore za financijske godine od 2022. do 2026.

| (3) | Središnja banka Banco de Portugal odabrala je društvo PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2022. do 2026. |
| --- | --- |

(3)

Središnja banka Banco de Portugal odabrala je društvo PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2022. do 2026.

| (4) | Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se društvo PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda imenuje vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal za financijske godine od 2022. do 2026. |
| --- | --- |

(4)

Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se društvo PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda imenuje vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal za financijske godine od 2022. do 2026.

| (5) | Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 1. Odluke 1999/70/EZ stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.   PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda odobravaju se kao vanjski revizori središnje banke Banco de Portugal za financijske godine od 2022. do 2026.”.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Europskoj središnjoj banci.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. STANJURA

---

(1)  
  SL C 210, 25.5.2022., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća 1999/70/EZ od 25. siječnja 1999. o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka (SL L 22, 29.1.1999., str. 69.).

2

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 14.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 187/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 187/37

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e br. 276/21/COL

od 8. prosinca 2021.

o karti regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. (Norveška) [2022/1213]

1.   SAŽETAK

| (1) | Nadzorno tijelo EFTA-e obavještava norveška tijela da je ocijenilo kartu regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. i utvrdilo da je u skladu s načelima iz Smjernica za regionalne državne potpore („SRP”) (1). |
| --- | --- |

(1)

Nadzorno tijelo EFTA-e obavještava norveška tijela da je ocijenilo kartu regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. i utvrdilo da je u skladu s načelima iz Smjernica za regionalne državne potpore („SRP”) (1).

| (2) | Ova je Odluka ocjena karte regionalnih potpora koju Nadzorno tijelo EFTA-e donosi na temelju točke 190. SRP-a. Odobrena karta sastavni je dio SRP-a (2). U samu kartu regionalnih potpora nisu uključene nikakve državne potpore niti je ona odobrenje za dodjelu takvih potpora. |
| --- | --- |

(2)

Ova je Odluka ocjena karte regionalnih potpora koju Nadzorno tijelo EFTA-e donosi na temelju točke 190. SRP-a. Odobrena karta sastavni je dio SRP-a (2). U samu kartu regionalnih potpora nisu uključene nikakve državne potpore niti je ona odobrenje za dodjelu takvih potpora.

| (3) | ESA svoju odluku temelji na sljedećim razmatranjima. |
| --- | --- |

(3)

ESA svoju odluku temelji na sljedećim razmatranjima.

2.   POSTUPAK

| (4) | Nadzorno tijelo EFTA-e 1. prosinca 2021. donijelo je novi SRP Odlukom br. 269/21/COL. SRP-om se utvrđuju uvjeti pod kojima se regionalne potpore koje se moraju prijaviti mogu smatrati spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u (3). Osim toga, njime se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje područja koja ispunjavaju uvjete spojivosti iz članka 61. stavka 3. točaka (a) i (c) Sporazuma o EGP-u (4). |
| --- | --- |

(4)

Nadzorno tijelo EFTA-e 1. prosinca 2021. donijelo je novi SRP Odlukom br. 269/21/COL. SRP-om se utvrđuju uvjeti pod kojima se regionalne potpore koje se moraju prijaviti mogu smatrati spojivima s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u (3). Osim toga, njime se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje područja koja ispunjavaju uvjete spojivosti iz članka 61. stavka 3. točaka (a) i (c) Sporazuma o EGP-u (4).

| (5) | U skladu s točkom 150. SRP-a područja koja države EFTA-e koje su članice EGP-a žele odrediti kao područja „a” ili „c” moraju se odrediti na karti regionalnih potpora. Svaka država EFTA-e koja je članica EGP-a treba Nadzornom tijelu EFTA-e prijaviti jedinstvenu kartu regionalnih potpora koja se primjenjuje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027. u skladu s točkom 189. SRP-a. U skladu s tim norveška su tijela dopisom od 2. prosinca 2021. prijavila kartu regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. (5). |
| --- | --- |

(5)

U skladu s točkom 150. SRP-a područja koja države EFTA-e koje su članice EGP-a žele odrediti kao područja „a” ili „c” moraju se odrediti na karti regionalnih potpora. Svaka država EFTA-e koja je članica EGP-a treba Nadzornom tijelu EFTA-e prijaviti jedinstvenu kartu regionalnih potpora koja se primjenjuje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027. u skladu s točkom 189. SRP-a. U skladu s tim norveška su tijela dopisom od 2. prosinca 2021. prijavila kartu regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. (5).

3.   PRIHVATLJIVA PODRUČJA KOJA SU ODREDILA NORVEŠKA TIJELA

3.1.   Pozadina

| (6) | Udjeli stanovništva područja prihvatljivih za regionalne potpore dostupne za 2022.–2027. navedeni su u Prilogu I. SRP-u za svaku državu EFTA-e koja je članica EGP-a. Raspodjela za Norvešku sastoji se od unaprijed definiranih područja „c” i područja „c” koja nisu unaprijed definirana. |
| --- | --- |

(6)

Udjeli stanovništva područja prihvatljivih za regionalne potpore dostupne za 2022.–2027. navedeni su u Prilogu I. SRP-u za svaku državu EFTA-e koja je članica EGP-a. Raspodjela za Norvešku sastoji se od unaprijed definiranih područja „c” i područja „c” koja nisu unaprijed definirana.

| (7) | Norveška tijela mogu upotrijebiti tu raspodjelu da bi odredila unaprijed definirana područja „c” i područja „c” koja nisu unaprijed definirana. Načela kojima se uređuje takvo određivanje navedena su u točkama 168., 169. i 175. SRP-a. |
| --- | --- |

(7)

Norveška tijela mogu upotrijebiti tu raspodjelu da bi odredila unaprijed definirana područja „c” i područja „c” koja nisu unaprijed definirana. Načela kojima se uređuje takvo određivanje navedena su u točkama 168., 169. i 175. SRP-a.

3.2.   Unaprijed definirana područja „c”

3.2.1.   Uvod

| (8) | Države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu odrediti unaprijed definirana područja „c” iz točke 166. SRP-a kao područja „c” u skladu s točkom 168. SRP-a. Ta su područja utvrđena u Prilogu I. SRP-u. |
| --- | --- |

(8)

Države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu odrediti unaprijed definirana područja „c” iz točke 166. SRP-a kao područja „c” u skladu s točkom 168. SRP-a. Ta su područja utvrđena u Prilogu I. SRP-u.

| (9) | Točkom 169. omogućuje se fleksibilan pristup prema kojem se, uz područja koja su unaprijed definirana kao prihvatljiva, mogu pod određenim uvjetima odrediti rijetko i vrlo rijetko naseljena područja. |
| --- | --- |

(9)

Točkom 169. omogućuje se fleksibilan pristup prema kojem se, uz područja koja su unaprijed definirana kao prihvatljiva, mogu pod određenim uvjetima odrediti rijetko i vrlo rijetko naseljena područja.

| (10) | Norveška tijela odredila su rijetko naseljena područja na karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. Nisu odredila vrlo rijetko naseljena područja (6). Umjesto toga, norveška tijela odredila su vrlo rijetko naseljena područja u kontekstu programa operativnih potpora koji je bio uvjetovan time da je ograničen na takva područja (7). |
| --- | --- |

(10)

Norveška tijela odredila su rijetko naseljena područja na karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. Nisu odredila vrlo rijetko naseljena područja (6). Umjesto toga, norveška tijela odredila su vrlo rijetko naseljena područja u kontekstu programa operativnih potpora koji je bio uvjetovan time da je ograničen na takva područja (7).

| (11) | U bilješci 65. SRP-a nalazi se nova smjernica da se rijetko i vrlo rijetko naseljena područja trebaju odrediti na karti regionalnih potpora. Na temelju toga norveška su tijela na karti koju su prijavila odredila vrlo rijetko naseljena područja na način na koji su ih prethodno određivala u kontekstu programa operativnih potpora. |
| --- | --- |

(11)

U bilješci 65. SRP-a nalazi se nova smjernica da se rijetko i vrlo rijetko naseljena područja trebaju odrediti na karti regionalnih potpora. Na temelju toga norveška su tijela na karti koju su prijavila odredila vrlo rijetko naseljena područja na način na koji su ih prethodno određivala u kontekstu programa operativnih potpora.

| (12) | Prema tome, Nadzorno tijelo EFTA-e prvo će ocijeniti način na koji su norveška tijela odredila rijetko naseljena područja. Nakon toga ocijenit će način na koji su odredila vrlo rijetko naseljena područja unutar tih područja. Kako je propisano posljednjom rečenicom u točki 169. SRP-a, pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva Nadzorno tijelo EFTA-e uzet će u obzir gornju granicu udjela stanovništva u vrlo rijetko i u rijetko naseljenim područjima. |
| --- | --- |

(12)

Prema tome, Nadzorno tijelo EFTA-e prvo će ocijeniti način na koji su norveška tijela odredila rijetko naseljena područja. Nakon toga ocijenit će način na koji su odredila vrlo rijetko naseljena područja unutar tih područja. Kako je propisano posljednjom rečenicom u točki 169. SRP-a, pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva Nadzorno tijelo EFTA-e uzet će u obzir gornju granicu udjela stanovništva u vrlo rijetko i u rijetko naseljenim područjima.

| (13) | Iz definicije u točki 19. podtočki 30. SRP-a proizlazi da su sva područja određena na temelju točke 169. rijetko naseljena. Prema tome, pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva Nadzorno tijelo EFTA-e samo će jednom uračunati broj stanovnika na područjima koja su ujedno i rijetko i vrlo rijetko naseljena. |
| --- | --- |

(13)

Iz definicije u točki 19. podtočki 30. SRP-a proizlazi da su sva područja određena na temelju točke 169. rijetko naseljena. Prema tome, pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva Nadzorno tijelo EFTA-e samo će jednom uračunati broj stanovnika na područjima koja su ujedno i rijetko i vrlo rijetko naseljena.

3.2.2.   Rijetko naseljena područja

3.2.2.1.   Dva okruga uključena u cijelosti

| (14) | U prvoj i drugoj rečenici u točki 169. SRP-a određuje se da „[z]a rijetko naseljena područja države EFTA-e koje su članice EGP-a u načelu trebaju odrediti statističke regije na razini 2 s manje od osam stanovnika po km2 ili statističke regije na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2. Međutim, države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu odrediti dijelove statističkih regija na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2 ili druga susjedna područja uz regije na razini 3, pod uvjetom da ta područja imaju manje od 12,5 stanovnika po km2”. |
| --- | --- |

(14)

U prvoj i drugoj rečenici u točki 169. SRP-a određuje se da „[z]a rijetko naseljena područja države EFTA-e koje su članice EGP-a u načelu trebaju odrediti statističke regije na razini 2 s manje od osam stanovnika po km2 ili statističke regije na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2. Međutim, države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu odrediti dijelove statističkih regija na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2 ili druga susjedna područja uz regije na razini 3, pod uvjetom da ta područja imaju manje od 12,5 stanovnika po km2”.

| (15) | U Norveškoj se statističke regije na razini 3 sastoje od okruga, a statističke regije na razini 2 obuhvaćaju veće regije (8). |
| --- | --- |

(15)

U Norveškoj se statističke regije na razini 3 sastoje od okruga, a statističke regije na razini 2 obuhvaćaju veće regije (8).

| (16) | Okruzi Troms og Finnmark i Nordland uključeni su u cijelosti. Podaci od 1. siječnja 2020. (9) pokazuju da je gustoća naseljenosti u tim okruzima 3,4 stanovnika po km2, odnosno 6,7 stanovnika po km2 (10). Isti podaci o broju stanovnika pokazuju da ova područja imaju 484 546 stanovnika (11). |
| --- | --- |

(16)

Okruzi Troms og Finnmark i Nordland uključeni su u cijelosti. Podaci od 1. siječnja 2020. (9) pokazuju da je gustoća naseljenosti u tim okruzima 3,4 stanovnika po km2, odnosno 6,7 stanovnika po km2 (10). Isti podaci o broju stanovnika pokazuju da ova područja imaju 484 546 stanovnika (11).

3.2.2.2.   Djelomično uključene regije

| (17) | Druga rečenica u točki 169. omogućuje određivanje dijelova statističkih regija na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2 ili drugih susjednih područja uz statističke regije na razini 3, pod uvjetom da ta područja imaju manje od 12,5 stanovnika po km2. Mogućnost uključivanja (obuhvaćanja) susjednih područja stoga se odražava u mogućnosti isključivanja (izuzimanja) područja unutar statističkih regija na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2. |
| --- | --- |

(17)

Druga rečenica u točki 169. omogućuje određivanje dijelova statističkih regija na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2 ili drugih susjednih područja uz statističke regije na razini 3, pod uvjetom da ta područja imaju manje od 12,5 stanovnika po km2. Mogućnost uključivanja (obuhvaćanja) susjednih područja stoga se odražava u mogućnosti isključivanja (izuzimanja) područja unutar statističkih regija na razini 3 s manje od 12,5 stanovnika po km2.

| (18) | U skladu s time dijelovi regija na razini 3 Innlandet i Trøndelag izuzeti su iz karte regionalnih potpora, a obuhvaćena su područja u drugim regijama na razini 3 (12). |
| --- | --- |

(18)

U skladu s time dijelovi regija na razini 3 Innlandet i Trøndelag izuzeti su iz karte regionalnih potpora, a obuhvaćena su područja u drugim regijama na razini 3 (12).

3.2.2.3.   Manja područja koja su izuzeta

| (19) | U tablici 1. navode se područja u regijama na razini 3 Innlandet i Trøndelag koja su izuzeta (13).

  Tablica 1.


  Manja područja koja su izuzeta








  Regija na razini 3 | Područja (općine) | Gustoća naseljenosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Innlandet | Hamar, Lillehammer, Gjøvik, Ringsaker, Løten, Stange, Elverum, Gran i Østre Toten | 34,5 |
| Trøndelag | Trondheim, dio Orklanda koji je prethodno bio općina Orkdal, Melhus, Skaun, Malvik, Stjørdal i Levanger | 83,3 |

(19)

U tablici 1. navode se područja u regijama na razini 3 Innlandet i Trøndelag koja su izuzeta (13).

Tablica 1.

Manja područja koja su izuzeta

Regija na razini 3

Područja (općine)

Gustoća naseljenosti

Innlandet

Hamar, Lillehammer, Gjøvik, Ringsaker, Løten, Stange, Elverum, Gran i Østre Toten

34,5

Trøndelag

Trondheim, dio Orklanda koji je prethodno bio općina Orkdal, Melhus, Skaun, Malvik, Stjørdal i Levanger

83,3

| (20) | Podaci o broju stanovnika od 1. siječnja 2020. pokazuju da ova izuzeta područja imaju ukupno 504 560 stanovnika (14). |
| --- | --- |

(20)

Podaci o broju stanovnika od 1. siječnja 2020. pokazuju da ova izuzeta područja imaju ukupno 504 560 stanovnika (14).

3.2.2.4.   Manja područja koja su obuhvaćena

| (21) | U tablici 2. navode se manja područja s gustoćom naseljenosti manjom od 12,5 stanovnika po km2 koja su obuhvaćena (15).

  Tablica 2.


  Manja područja koja su obuhvaćena








  Regija na razini 3 | Područja (općine) | Gustoća naseljenosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Viken | Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Krødsherad, Flesberg, Rollag i Nore og Uvdal | 4,8 |
| Vestfold og Telemark | Notodden, Bamble, Kragerø, Drangedal, Nome, Midt-Telemark, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke i Vinje | 6,2 |
| Agder | Dio Lindesnesa koji je prethodno bio Marnardal, dio Lyngdala koji je prethodno bio općina Audnedal, Risør, Farsund, Flekkefjord, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle, Åseral, Hægebostad, Kvinesdal i Sirdal | 5,4 |
| Rogaland | Sokndal, Lund, Bjerkreim, Hjelmeland, Suldal i Sauda | 4,8 |
| Vestland | Kinn, Etne, Bømlo, Fitjar, Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Voss, Kvam, Samnanger, Vaksdal, Modalen, Austrheim, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Sunnfjord, Bremanger, Stad, Gloppen i Stryn | 6,6 |
| Møre og Romsdal | Dijelovi Moldea koji su prethodno bili općine Nesset i Midsund, dijelovi Ålesunda koji su prethodno bili općine Haram i Sandøy, Vanylven, Sande, Hareid, Ørsta, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Averøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Volda, Fjord i Hustadvika | 9,5 |

(21)

U tablici 2. navode se manja područja s gustoćom naseljenosti manjom od 12,5 stanovnika po km2 koja su obuhvaćena (15).

Tablica 2.

Manja područja koja su obuhvaćena

Regija na razini 3

Područja (općine)

Gustoća naseljenosti

Viken

Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Krødsherad, Flesberg, Rollag i Nore og Uvdal

4,8

Vestfold og Telemark

Notodden, Bamble, Kragerø, Drangedal, Nome, Midt-Telemark, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke i Vinje

6,2

Agder

Dio Lindesnesa koji je prethodno bio Marnardal, dio Lyngdala koji je prethodno bio općina Audnedal, Risør, Farsund, Flekkefjord, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle, Åseral, Hægebostad, Kvinesdal i Sirdal

5,4

Rogaland

Sokndal, Lund, Bjerkreim, Hjelmeland, Suldal i Sauda

4,8

Vestland

Kinn, Etne, Bømlo, Fitjar, Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Voss, Kvam, Samnanger, Vaksdal, Modalen, Austrheim, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Sunnfjord, Bremanger, Stad, Gloppen i Stryn

6,6

Møre og Romsdal

Dijelovi Moldea koji su prethodno bili općine Nesset i Midsund, dijelovi Ålesunda koji su prethodno bili općine Haram i Sandøy, Vanylven, Sande, Hareid, Ørsta, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Averøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Volda, Fjord i Hustadvika

9,5

| (22) | Podaci od 1. siječnja 2020. pokazuju da ova obuhvaćena područja imaju ukupno 528 360 stanovnika (16). |
| --- | --- |

(22)

Podaci od 1. siječnja 2020. pokazuju da ova obuhvaćena područja imaju ukupno 528 360 stanovnika (16).

3.2.2.5.   Ocjena fleksibilnog pristupa

| (23) | Točkom 169. SRP-a utvrđuju se tri zahtjeva koja se moraju ispuniti kako bi se obuhvatila manja područja iz statističke regije na razini 3 kad ta cijela regija ima gustoću naseljenosti veću od 12,5 stanovnika po km2. |
| --- | --- |

(23)

Točkom 169. SRP-a utvrđuju se tri zahtjeva koja se moraju ispuniti kako bi se obuhvatila manja područja iz statističke regije na razini 3 kad ta cijela regija ima gustoću naseljenosti veću od 12,5 stanovnika po km2.

| (24) | Prvo, ta manja područja moraju imati manje od 12,5 stanovnika po km2. |
| --- | --- |

(24)

Prvo, ta manja područja moraju imati manje od 12,5 stanovnika po km2.

| (25) | U prošlosti su i Nadzorno tijelo EFTA-e (17) i Komisija (18) ocjenjivali gustoću naseljenosti obuhvaćenih rijetko naseljenih područja u regijama na razini 3 (statističke regije na razini 3 / regije NUTS 3). Točka 169. ne sadržava novi tekst koji je potrebno drugačije tumačiti. S obzirom na to Nadzorno tijelo EFTA-e primjenjivat će isti pristup za vrijeme primjene novog SRP-a. |
| --- | --- |

(25)

U prošlosti su i Nadzorno tijelo EFTA-e (17) i Komisija (18) ocjenjivali gustoću naseljenosti obuhvaćenih rijetko naseljenih područja u regijama na razini 3 (statističke regije na razini 3 / regije NUTS 3). Točka 169. ne sadržava novi tekst koji je potrebno drugačije tumačiti. S obzirom na to Nadzorno tijelo EFTA-e primjenjivat će isti pristup za vrijeme primjene novog SRP-a.

| (26) | Iz podataka u tablici 2. proizlazi da je gustoća naseljenosti u obuhvaćenim područjima ispod 12,5 stanovnika po km2 kad ih se ocjenjuje zajedno na razini njihove statističke regije na razini 3. Stoga je zahtjev u vezi s gustoćom naseljenosti ispunjen za obuhvaćena područja. |
| --- | --- |

(26)

Iz podataka u tablici 2. proizlazi da je gustoća naseljenosti u obuhvaćenim područjima ispod 12,5 stanovnika po km2 kad ih se ocjenjuje zajedno na razini njihove statističke regije na razini 3. Stoga je zahtjev u vezi s gustoćom naseljenosti ispunjen za obuhvaćena područja.

| (27) | Drugo, obuhvaćena manja područja moraju biti susjedna područja uz statističke regije na razini 3 čija je gustoća naseljenosti manja od 12,5 stanovnika po km2. Na temelju granica predmetnih područja prikazanih na grafičkoj karti u Prilogu III.a ovoj Odluci Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da je taj zahtjev ispunjen. |
| --- | --- |

(27)

Drugo, obuhvaćena manja područja moraju biti susjedna područja uz statističke regije na razini 3 čija je gustoća naseljenosti manja od 12,5 stanovnika po km2. Na temelju granica predmetnih područja prikazanih na grafičkoj karti u Prilogu III.a ovoj Odluci Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da je taj zahtjev ispunjen.

| (28) | Treće, obuhvaćanje i izuzimanje ne smije dovesti do premašivanja posebne raspodjele „c” iz točke 167. SRP-a. U svrhu ove ocjene broj stanovnika rijetko i vrlo rijetko naseljenih područja mora se promatrati zajedno, u skladu s posljednjom rečenicom u točki 169. SRP-a. Međutim, kao što je pojašnjeno u točki (13)., broj stanovnika na područjima koja su ujedno i rijetko i vrlo rijetko naseljena uračunavat će se samo jednom pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva. |
| --- | --- |

(28)

Treće, obuhvaćanje i izuzimanje ne smije dovesti do premašivanja posebne raspodjele „c” iz točke 167. SRP-a. U svrhu ove ocjene broj stanovnika rijetko i vrlo rijetko naseljenih područja mora se promatrati zajedno, u skladu s posljednjom rečenicom u točki 169. SRP-a. Međutim, kao što je pojašnjeno u točki (13)., broj stanovnika na područjima koja su ujedno i rijetko i vrlo rijetko naseljena uračunavat će se samo jednom pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva.

| (29) | Prema podacima iz Priloga I. SRP-u posebna raspodjela „c” za Norvešku čini 25,14 % nacionalnog broja stanovnika. I Nadzorno tijelo EFTA-e (19) i Komisija (20) u prošlosti su prihvaćali upotrebu novijih podataka o nacionalnom broju stanovnika pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva. Točka 169. SRP-a ne sadržava novi tekst koji bi ukazivao na to da taj pristup nije jednako spojiv s novim SRP-om. Prema tome Nadzorno tijelo EFTA-e smatra prihvatljivim da su norveška tijela upotrijebila podatke o broju stanovnika od 1. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(29)

Prema podacima iz Priloga I. SRP-u posebna raspodjela „c” za Norvešku čini 25,14 % nacionalnog broja stanovnika. I Nadzorno tijelo EFTA-e (19) i Komisija (20) u prošlosti su prihvaćali upotrebu novijih podataka o nacionalnom broju stanovnika pri ocjenjivanju sukladnosti s gornjom granicom udjela stanovništva. Točka 169. SRP-a ne sadržava novi tekst koji bi ukazivao na to da taj pristup nije jednako spojiv s novim SRP-om. Prema tome Nadzorno tijelo EFTA-e smatra prihvatljivim da su norveška tijela upotrijebila podatke o broju stanovnika od 1. siječnja 2020.

| (30) | Podaci od 1. siječnja 2020. pokazuju da Norveška ima 5 368 283 stanovnika (21). Stoga izračun na temelju tih podataka pokazuje da određena vrlo rijetko i rijetko naseljena područja ne mogu obuhvaćati više od 1 349 586 stanovnika. |
| --- | --- |

(30)

Podaci od 1. siječnja 2020. pokazuju da Norveška ima 5 368 283 stanovnika (21). Stoga izračun na temelju tih podataka pokazuje da određena vrlo rijetko i rijetko naseljena područja ne mogu obuhvaćati više od 1 349 586 stanovnika.

| (31) | Određena rijetko naseljena područja imaju 1 348 649 stanovnika (22). To je ispod razine posebne raspodjele „c” za Norvešku. |
| --- | --- |

(31)

Određena rijetko naseljena područja imaju 1 348 649 stanovnika (22). To je ispod razine posebne raspodjele „c” za Norvešku.

3.2.3.   Vrlo rijetko naseljena područja

3.2.3.1.   Brojna rijetko naseljena područja ispunjavaju uvjete za vrlo rijetko naseljena područja

| (32) | U ovom će odjeljku Nadzorno tijelo EFTA-e ocijeniti način na koji su norveška tijela odredila vrlo rijetko naseljena područja. Zbog geografskih obilježja i načina na koji je raspoređeno stanovništvo Norveške mnoga rijetko naseljena područja ispunjavaju uvjete za vrlo rijetko naseljena područja te su ih tako norveška tijela odredila. |
| --- | --- |

(32)

U ovom će odjeljku Nadzorno tijelo EFTA-e ocijeniti način na koji su norveška tijela odredila vrlo rijetko naseljena područja. Zbog geografskih obilježja i načina na koji je raspoređeno stanovništvo Norveške mnoga rijetko naseljena područja ispunjavaju uvjete za vrlo rijetko naseljena područja te su ih tako norveška tijela odredila.

3.2.3.2.   Regija Sjeverna Norveška uključena je u cijelosti

| (33) | U trećoj rečenici točke 169. SRP-a određuje se da „[k]ad je riječ o vrlo rijetko naseljenim područjima, države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu odrediti statističke regije na razini 2 s manje od osam stanovnika po kvadratnom kilometru ili druga manja susjedna područja koja se nalaze pored tih statističkih regija na razini 2 pod uvjetom da ta područja imaju manje od osam stanovnika po kvadratnom kilometru i da ukupno stanovništvo vrlo rijetko naseljenih područja i rijetko naseljenih područja ne premašuje posebnu raspodjelu ,c’ iz točke 167.” |
| --- | --- |

(33)

U trećoj rečenici točke 169. SRP-a određuje se da „[k]ad je riječ o vrlo rijetko naseljenim područjima, države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu odrediti statističke regije na razini 2 s manje od osam stanovnika po kvadratnom kilometru ili druga manja susjedna područja koja se nalaze pored tih statističkih regija na razini 2 pod uvjetom da ta područja imaju manje od osam stanovnika po kvadratnom kilometru i da ukupno stanovništvo vrlo rijetko naseljenih područja i rijetko naseljenih područja ne premašuje posebnu raspodjelu ,c’ iz točke 167.”

| (34) | Dvije statističke regije na razini 2 u Norveškoj ispunjavaju kriterij gustoće naseljenosti od osam stanovnika po km2. To su Sjeverna Norveška (23) i Innlandet (24). Regija na razini 2 Sjeverna Norveška ima gustoću naseljenosti od 4,5 stanovnika po km2 (25), a regija na razini 2 Innlandet ima gustoću naseljenosti od 7,5 stanovnika po km2 (26). |
| --- | --- |

(34)

Dvije statističke regije na razini 2 u Norveškoj ispunjavaju kriterij gustoće naseljenosti od osam stanovnika po km2. To su Sjeverna Norveška (23) i Innlandet (24). Regija na razini 2 Sjeverna Norveška ima gustoću naseljenosti od 4,5 stanovnika po km2 (25), a regija na razini 2 Innlandet ima gustoću naseljenosti od 7,5 stanovnika po km2 (26).

| (35) | Norveška tijela odredila su regiju na razini 2 Sjevernu Norvešku kao područje koje u cijelosti ispunjava uvjete. Stoga se sva područja u Sjevernoj Norveškoj trebaju smatrati vrlo rijetko naseljenima u smislu SRP-a. |
| --- | --- |

(35)

Norveška tijela odredila su regiju na razini 2 Sjevernu Norvešku kao područje koje u cijelosti ispunjava uvjete. Stoga se sva područja u Sjevernoj Norveškoj trebaju smatrati vrlo rijetko naseljenima u smislu SRP-a.

| (36) | Kao što je ranije navedeno u točki (16)., podaci od 1. siječnja 2020. pokazuju da ta područja ukupno imaju 484 546 stanovnika. |
| --- | --- |

(36)

Kao što je ranije navedeno u točki (16)., podaci od 1. siječnja 2020. pokazuju da ta područja ukupno imaju 484 546 stanovnika.

3.2.3.3.   Regija Innlandet djelomično je uključena

| (37) | Formulacija treće rečenice u točki 169. SRP-a omogućuje određivanje manjih susjednih područja uz statističke regije na razini 2 koje imaju manje od osam stanovnika po km2. Iako to nije izrijekom navedeno, mogućnost uključivanja takvih susjednih područja mora se logički odražavati u mogućnosti isključivanja područja unutar statističkih regija na razini 2 koje imaju manje od osam stanovnika po km2. To je tumačenje u skladu i s prethodnom praksom (27). |
| --- | --- |

(37)

Formulacija treće rečenice u točki 169. SRP-a omogućuje određivanje manjih susjednih područja uz statističke regije na razini 2 koje imaju manje od osam stanovnika po km2. Iako to nije izrijekom navedeno, mogućnost uključivanja takvih susjednih područja mora se logički odražavati u mogućnosti isključivanja područja unutar statističkih regija na razini 2 koje imaju manje od osam stanovnika po km2. To je tumačenje u skladu i s prethodnom praksom (27).

| (38) | U skladu s time regija na razini 2 Innlandet samo je djelomično određena kao vrlo rijetko naseljena. Tablica 3. sadržava uključena područja regije Innlandet i gustoću naseljenosti na tom području (28):

  Tablica 3.


  Uključena područja u regiji Innlandet








  Regija na razini 2 | Područja (općine) | Gustoća naseljenosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Innlandet | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre i Vang | 3,4 |

(38)

U skladu s time regija na razini 2 Innlandet samo je djelomično određena kao vrlo rijetko naseljena. Tablica 3. sadržava uključena područja regije Innlandet i gustoću naseljenosti na tom području (28):

Tablica 3.

Uključena područja u regiji Innlandet

Regija na razini 2

Područja (općine)

Gustoća naseljenosti

Innlandet

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre i Vang

3,4

| (39) | Podaci o broju stanovnika od 1. siječnja 2020. pokazuju da u tim područjima ima 143 115 stanovnika (29). |
| --- | --- |

(39)

Podaci o broju stanovnika od 1. siječnja 2020. pokazuju da u tim područjima ima 143 115 stanovnika (29).

3.2.3.4.   Dijelovi regije Trøndelag uključeni su kao manja susjedna područja Sjeverne Norveške

| (40) | Sva područja susjedna Sjevernoj Norveškoj nalaze se u regiji na razini 3 Trøndelag. |
| --- | --- |

(40)

Sva područja susjedna Sjevernoj Norveškoj nalaze se u regiji na razini 3 Trøndelag.

| (41) | Tablica 4. sadržava uključena područja regije Trøndelag i gustoću naseljenosti na tom području (30).

  Tablica 4.


  Uključena susjedna područja Sjeverne Norveške








  Regija na razini 3 | Područja (općine) | Gustoća naseljenosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Trøndelag | dio Steinkjera koji je prethodno bio Verran, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord i Nærøysund | 4,1 |

(41)

Tablica 4. sadržava uključena područja regije Trøndelag i gustoću naseljenosti na tom području (30).

Tablica 4.

Uključena susjedna područja Sjeverne Norveške

Regija na razini 3

Područja (općine)

Gustoća naseljenosti

Trøndelag

dio Steinkjera koji je prethodno bio Verran, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord i Nærøysund

4,1

| (42) | Prema podacima od 1. siječnja 2020., broj stanovnika na tim područjima iznosi 73 683 (31). |
| --- | --- |

(42)

Prema podacima od 1. siječnja 2020., broj stanovnika na tim područjima iznosi 73 683 (31).

3.2.3.5.   Uključena su manja susjedna područja regije Innlandet iz nekoliko okruga

| (43) | Područja susjedna regiji Innlandet nalaze se u regijama na razini 3 Trøndelag, Møre og Romsdal, Vestland, Rogaland, Agder, Vestfold og Telemark i Viken. Ta su područja navedena u tablici 5. (32).

  Tablica 5.


  Uključena susjedna područja regije Innlandet








  Regija na razini 3 | Područja (općine) | Gustoća naseljenosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Trøndelag | Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal i dijelovi Orklanda koji su prethodno bili Agdenes, Meldal te dijelovi općine Snillfjord | 3,6 |
| Møre og Romsdal | Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, dio Volde koji je prethodno bio općina Hornindal, dijelovi Moldea koji su prethodno bili općine Nesset i Midsund te dio Ålesunda koji je prethodno bio općina Sandøy | 6,3 |
| Vestland | Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, dio Vossa koji je prethodno bio općina Granvin, dio Kinna koji je prethodno bio općina Vågsøy, dijelovi Sogndala koji su prethodno bili općine Leikanger i Balestrand te dijelovi Sunnfjorda koji su prethodno bili općine Gaular, Jølster i Naustdal | 4,7 |
| Rogaland | Hjelmeland, Suldal i Sauda | 3,6 |
| Agder | Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle i Åseral | 2,9 |
| Vestfold og Telemark | Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke i Vinje | 2,9 |
| Viken | Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag i Nore og Uvdal | 3,0 |

(43)

Područja susjedna regiji Innlandet nalaze se u regijama na razini 3 Trøndelag, Møre og Romsdal, Vestland, Rogaland, Agder, Vestfold og Telemark i Viken. Ta su područja navedena u tablici 5. (32).

Tablica 5.

Uključena susjedna područja regije Innlandet

Regija na razini 3

Područja (općine)

Gustoća naseljenosti

Trøndelag

Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal i dijelovi Orklanda koji su prethodno bili Agdenes, Meldal te dijelovi općine Snillfjord

3,6

Møre og Romsdal

Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, dio Volde koji je prethodno bio općina Hornindal, dijelovi Moldea koji su prethodno bili općine Nesset i Midsund te dio Ålesunda koji je prethodno bio općina Sandøy

6,3

Vestland

Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, dio Vossa koji je prethodno bio općina Granvin, dio Kinna koji je prethodno bio općina Vågsøy, dijelovi Sogndala koji su prethodno bili općine Leikanger i Balestrand te dijelovi Sunnfjorda koji su prethodno bili općine Gaular, Jølster i Naustdal

4,7

Rogaland

Hjelmeland, Suldal i Sauda

3,6

Agder

Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle i Åseral

2,9

Vestfold og Telemark

Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke i Vinje

2,9

Viken

Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag i Nore og Uvdal

3,0

| (44) | Broj stanovnika na tim područjima iznosi 301 848 na temelju podataka od 1. siječnja 2020. (33). |
| --- | --- |

(44)

Broj stanovnika na tim područjima iznosi 301 848 na temelju podataka od 1. siječnja 2020. (33).

3.2.3.6.   Ocjena fleksibilnog pristupa

| (45) | Točkom 169. SRP-a utvrđuju se tri zahtjeva koja se moraju ispuniti kako bi se obuhvatila područja iz statističkih regija na razini 2 s gustoćom naseljenosti većom od osam stanovnika po km2. |
| --- | --- |

(45)

Točkom 169. SRP-a utvrđuju se tri zahtjeva koja se moraju ispuniti kako bi se obuhvatila područja iz statističkih regija na razini 2 s gustoćom naseljenosti većom od osam stanovnika po km2.

| (46) | Prvo, ta područja moraju imati manje od osam stanovnika po km2. |
| --- | --- |

(46)

Prvo, ta područja moraju imati manje od osam stanovnika po km2.

| (47) | Kao što je utvrđeno u točki (27)., u prošlosti su i Nadzorno tijelo EFTA-e (34) i Komisija (35) ocjenjivali gustoću naseljenosti obuhvaćenih rijetko naseljenih područja zajedno, prema njihovoj pojedinoj regiji na razini 3 (statističke regije na razini 3 / regije NUTS 3). Za vrlo rijetko naseljena područja određena u kontekstu programa operativnih potpora Nadzorno tijelo EFTA-e nije ocjenjivalo gustoću naseljenosti na predmetnim područjima na nižoj razini jedinice od razine 3 (36). |
| --- | --- |

(47)

Kao što je utvrđeno u točki (27)., u prošlosti su i Nadzorno tijelo EFTA-e (34) i Komisija (35) ocjenjivali gustoću naseljenosti obuhvaćenih rijetko naseljenih područja zajedno, prema njihovoj pojedinoj regiji na razini 3 (statističke regije na razini 3 / regije NUTS 3). Za vrlo rijetko naseljena područja određena u kontekstu programa operativnih potpora Nadzorno tijelo EFTA-e nije ocjenjivalo gustoću naseljenosti na predmetnim područjima na nižoj razini jedinice od razine 3 (36).

| (48) | Točka 169. SRP-a ne sadržava novi tekst koji bi zahtijevao promjenu postojeće prakse. Prema tome Nadzorno tijelo EFTA-e primjenjivat će isti pristup na temelju novog SRP-a. |
| --- | --- |

(48)

Točka 169. SRP-a ne sadržava novi tekst koji bi zahtijevao promjenu postojeće prakse. Prema tome Nadzorno tijelo EFTA-e primjenjivat će isti pristup na temelju novog SRP-a.

| (49) | Iz podataka u tablicama 4. i 5. proizlazi da je gustoća naseljenosti na obuhvaćenim područjima ispod osam stanovnika po km2 kad se područja koja se nalaze u istoj statističkoj regiji na razini 3 ocjenjuju zajedno. S obzirom na to da su statističke regije na razini 3 dio većih regija na razini 2, to ukazuje na to da je gustoća naseljenosti na obuhvaćenim područjima isto ispod granice od osam stanovnika po km2 ako se ocjena provodi na razini uključenih područja u svakoj regiji na razini 2. |
| --- | --- |

(49)

Iz podataka u tablicama 4. i 5. proizlazi da je gustoća naseljenosti na obuhvaćenim područjima ispod osam stanovnika po km2 kad se područja koja se nalaze u istoj statističkoj regiji na razini 3 ocjenjuju zajedno. S obzirom na to da su statističke regije na razini 3 dio većih regija na razini 2, to ukazuje na to da je gustoća naseljenosti na obuhvaćenim područjima isto ispod granice od osam stanovnika po km2 ako se ocjena provodi na razini uključenih područja u svakoj regiji na razini 2.

| (50) | Stoga je zahtjev u vezi s gustoćom naseljenosti ispunjen za obuhvaćena područja. Kako je utvrđeno u tablici 3., zahtjev za gustoću naseljenosti ispunjen je i za određena područja u regiji Innlandet koja se ocjenjuju zajedno. |
| --- | --- |

(50)

Stoga je zahtjev u vezi s gustoćom naseljenosti ispunjen za obuhvaćena područja. Kako je utvrđeno u tablici 3., zahtjev za gustoću naseljenosti ispunjen je i za određena područja u regiji Innlandet koja se ocjenjuju zajedno.

| (51) | Drugo, obuhvaćena područja moraju biti susjedna područja uz statističke regije na razini 2 čija je gustoća naseljenosti manja od osam stanovnika po km2. Na temelju granica između predmetnih područja prikazanih na grafičkoj karti u Prilogu III.b ove odluke Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da je taj zahtjev ispunjen. |
| --- | --- |

(51)

Drugo, obuhvaćena područja moraju biti susjedna područja uz statističke regije na razini 2 čija je gustoća naseljenosti manja od osam stanovnika po km2. Na temelju granica između predmetnih područja prikazanih na grafičkoj karti u Prilogu III.b ove odluke Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da je taj zahtjev ispunjen.

| (52) | Treće, obuhvaćanjem i izuzimanjem ne smije doći do premašivanja posebne raspodjele „c” iz točke 167. SRP-a. U svrhu ove ocjene broj stanovnika vrlo rijetko naseljenih područja mora se promatrati zajedno s brojem stanovnika područja koja su samo rijetko naseljena, u skladu s posljednjom rečenicom točke 169. SRP-a. |
| --- | --- |

(52)

Treće, obuhvaćanjem i izuzimanjem ne smije doći do premašivanja posebne raspodjele „c” iz točke 167. SRP-a. U svrhu ove ocjene broj stanovnika vrlo rijetko naseljenih područja mora se promatrati zajedno s brojem stanovnika područja koja su samo rijetko naseljena, u skladu s posljednjom rečenicom točke 169. SRP-a.

| (53) | Određena vrlo rijetko naseljena područja imaju 1 003 192 stanovnika (37). Taj je broj stanovnika uračunat pri ocjeni sukladnosti određenih rijetko naseljenih područja s gornjom granicom udjela stanovništva u točki (31). Na temelju toga Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da udio stanovništva na norveškoj karti regionalnih potpora ne premašuje posebnu raspodjelu „c” iz točke 167. SRP-a. |
| --- | --- |

(53)

Određena vrlo rijetko naseljena područja imaju 1 003 192 stanovnika (37). Taj je broj stanovnika uračunat pri ocjeni sukladnosti određenih rijetko naseljenih područja s gornjom granicom udjela stanovništva u točki (31). Na temelju toga Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da udio stanovništva na norveškoj karti regionalnih potpora ne premašuje posebnu raspodjelu „c” iz točke 167. SRP-a.

3.2.4.   Završne napomene o određivanju unaprijed definiranih područja „c”

| (54) | Na karti regionalnih potpora 2022.–2027. norveška tijela odredila su rijetko i vrlo rijetko naseljena područja koja ispunjavaju uvjete za dodjeljivanje regionalnih potpora. Na temelju prethodno navedene ocjene Nadzorno tijelo EFTA-e smatra da je to određivanje provedeno u skladu sa SRP-om. |
| --- | --- |

(54)

Na karti regionalnih potpora 2022.–2027. norveška tijela odredila su rijetko i vrlo rijetko naseljena područja koja ispunjavaju uvjete za dodjeljivanje regionalnih potpora. Na temelju prethodno navedene ocjene Nadzorno tijelo EFTA-e smatra da je to određivanje provedeno u skladu sa SRP-om.

3.3.   Područja „c” koja nisu unaprijed definirana

3.3.1.   Uvod

| (55) | Prema podacima iz Priloga I. SRP-u raspodjela udjela „c” koji nije unaprijed definiran za Norvešku obuhvaća 6,87 % broja stanovnika. Norveška može upotrijebiti taj udio da bi odredila područja „c” koja nisu unaprijed definirana u skladu s uvjetima u točki 175. SRP-a. |
| --- | --- |

(55)

Prema podacima iz Priloga I. SRP-u raspodjela udjela „c” koji nije unaprijed definiran za Norvešku obuhvaća 6,87 % broja stanovnika. Norveška može upotrijebiti taj udio da bi odredila područja „c” koja nisu unaprijed definirana u skladu s uvjetima u točki 175. SRP-a.

3.3.2.   Uključena područja

| (56) | Područja koja su norveška tijela odredila kao područja „c” koja nisu unaprijed definirana navedena su u tablici 6. (38).

  Tablica 6.


  Područja „c” koja nisu unaprijed definirana








  Regija na razini 3 | Općine | Broj stanovnika od 1. siječnja 2020. |
| --- | --- | --- | --- |
| Rogaland | Utsira i Kvitsøy | 715 |
| Møre og Romsdal | Aukra | 3 509 |

(56)

Područja koja su norveška tijela odredila kao područja „c” koja nisu unaprijed definirana navedena su u tablici 6. (38).

Tablica 6.

Područja „c” koja nisu unaprijed definirana

Regija na razini 3

Općine

Broj stanovnika od 1. siječnja 2020.

Rogaland

Utsira i Kvitsøy

715

Møre og Romsdal

Aukra

3 509

| (57) | Na temelju najnovijih podataka o broju stanovnika od 1. siječnja 2020. područja određena kao područja „c” koja nisu unaprijed definirana stoga imaju 4 224 stanovnika. |
| --- | --- |

(57)

Na temelju najnovijih podataka o broju stanovnika od 1. siječnja 2020. područja određena kao područja „c” koja nisu unaprijed definirana stoga imaju 4 224 stanovnika.

3.3.3.   Ocjena

| (58) | U skladu s točkom 175. podtočkom 3. podpodtočkom (iii) SRP-a države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu kao područja „c” koja nisu unaprijed definirana odrediti otoke koji imaju manje od 5 000 stanovnika. |
| --- | --- |

(58)

U skladu s točkom 175. podtočkom 3. podpodtočkom (iii) SRP-a države EFTA-e koje su članice EGP-a mogu kao područja „c” koja nisu unaprijed definirana odrediti otoke koji imaju manje od 5 000 stanovnika.

| (59) | Kao što pokazuju podaci iz tablice 6., broj stanovnika svakog od otoka Utsira, Kvitsøy i Aukra manji je od 5 000. Stoga je uvjet iz točke 175. podtočke 3. podpodtočke (iii) SRP-a ispunjen. |
| --- | --- |

(59)

Kao što pokazuju podaci iz tablice 6., broj stanovnika svakog od otoka Utsira, Kvitsøy i Aukra manji je od 5 000. Stoga je uvjet iz točke 175. podtočke 3. podpodtočke (iii) SRP-a ispunjen.

| (60) | Na temelju podataka iz tablice 6. broj stanovnika u tim određenim područjima nadalje čini 0,08 % ukupnog broja stanovnika. To je uvelike ispod 6,87 % raspodjele udjela „c” koji nije unaprijed definiran za Norvešku iz Priloga I. SRP-u. |
| --- | --- |

(60)

Na temelju podataka iz tablice 6. broj stanovnika u tim određenim područjima nadalje čini 0,08 % ukupnog broja stanovnika. To je uvelike ispod 6,87 % raspodjele udjela „c” koji nije unaprijed definiran za Norvešku iz Priloga I. SRP-u.

| (61) | Na temelju toga Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da je određivanje područja „c” koja nisu unaprijed definirana na karti regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. provedeno u skladu sa SRP-om. |
| --- | --- |

(61)

Na temelju toga Nadzorno tijelo EFTA-e zaključuje da je određivanje područja „c” koja nisu unaprijed definirana na karti regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. provedeno u skladu sa SRP-om.

3.4.   Pregled područja obuhvaćenih kartom regionalnih potpora

| (62) | Popis područja uključenih u kartu regionalnih potpora, uključujući njihov status vrlo rijetko naseljenih, rijetko naseljenih ili područja „c” koja nisu unaprijed definirana, nalazi se u Prilogu I. ovoj Odluci. U Prilogu II. nalaze se detaljnije informacije o statističkim cjelinama u onim općinama koje su podijeljene za vrijeme određivanja prihvatljivih područja. |
| --- | --- |

(62)

Popis područja uključenih u kartu regionalnih potpora, uključujući njihov status vrlo rijetko naseljenih, rijetko naseljenih ili područja „c” koja nisu unaprijed definirana, nalazi se u Prilogu I. ovoj Odluci. U Prilogu II. nalaze se detaljnije informacije o statističkim cjelinama u onim općinama koje su podijeljene za vrijeme određivanja prihvatljivih područja.

4.   INTENZITETI POTPORE

| (63) | Iz točke 151. SRP-a proizlazi da se na karti regionalnih potpora moraju navesti i maksimalni intenziteti potpore primjenjivi na prihvatljivim područjima za vrijeme trajanja valjanosti odobrene karte. |
| --- | --- |

(63)

Iz točke 151. SRP-a proizlazi da se na karti regionalnih potpora moraju navesti i maksimalni intenziteti potpore primjenjivi na prihvatljivim područjima za vrijeme trajanja valjanosti odobrene karte.

| (64) | Maksimalni intenziteti potpore na karti primjenjuju se na regionalnu potporu za ulaganje. Maksimalni dopušteni intenziteti za takvu potporu na temelju SRP-a određeni su u odjeljku 7.4. SRP-a. |
| --- | --- |

(64)

Maksimalni intenziteti potpore na karti primjenjuju se na regionalnu potporu za ulaganje. Maksimalni dopušteni intenziteti za takvu potporu na temelju SRP-a određeni su u odjeljku 7.4. SRP-a.

| (65) | Kao što je navedeno u tablici 7., norveška tijela prijavila su maksimalne intenzitete potpore za velika poduzeća od 20 % na unaprijed definiranim područjima „c” i 10 % na područjima „c” koja nisu unaprijed definirana. Maksimalni intenziteti povećavaju se za 20 postotnih bodova za mala poduzeća i za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća (39).

  Tablica 7.


  Maksimalni intenziteti potpore









  Vrsta područja | Maksimalni intenziteti potpore za velika poduzeća | Povećanje za srednja poduzeća | Povećanje za mala poduzeća |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unaprijed definirana područja „c” | 20  % | 10  % | 20  % |
| Područja „c” koja nisu unaprijed definirana | 10  % | 10  % | 20  % |

(65)

Kao što je navedeno u tablici 7., norveška tijela prijavila su maksimalne intenzitete potpore za velika poduzeća od 20 % na unaprijed definiranim područjima „c” i 10 % na područjima „c” koja nisu unaprijed definirana. Maksimalni intenziteti povećavaju se za 20 postotnih bodova za mala poduzeća i za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća (39).

Tablica 7.

Maksimalni intenziteti potpore

Vrsta područja

Maksimalni intenziteti potpore za velika poduzeća

Povećanje za srednja poduzeća

Povećanje za mala poduzeća

Unaprijed definirana područja „c”

20  %

10  %

20  %

Područja „c” koja nisu unaprijed definirana

10  %

10  %

20  %

| (66) | Kad je riječ o maksimalnim intenzitetima potpore na unaprijed definiranim područjima „c”, u točki 182. podtočki 1. SRP-a određuje se da intenzitet potpore za velika poduzeća ne smije premašiti 20 % na rijetko naseljenim područjima. S obzirom na to da su sva područja određena u okviru kvote za unaprijed definirana područja „c” rijetko naseljena, maksimalni intenzitet potpore koji su norveška tijela odredila za ta područja u skladu je sa SRP-om. |
| --- | --- |

(66)

Kad je riječ o maksimalnim intenzitetima potpore na unaprijed definiranim područjima „c”, u točki 182. podtočki 1. SRP-a određuje se da intenzitet potpore za velika poduzeća ne smije premašiti 20 % na rijetko naseljenim područjima. S obzirom na to da su sva područja određena u okviru kvote za unaprijed definirana područja „c” rijetko naseljena, maksimalni intenzitet potpore koji su norveška tijela odredila za ta područja u skladu je sa SRP-om.

| (67) | I povećanja dopuštena za srednja i mala poduzeća na unaprijed definiranim područjima „c” u skladu su sa SRP-om. Iz točke 186. SRP-a proizlazi da se intenziteti potpore mogu povećati za do 20 postotnih bodova za mala poduzeća ili za do 10 postotnih bodova za srednja poduzeća. |
| --- | --- |

(67)

I povećanja dopuštena za srednja i mala poduzeća na unaprijed definiranim područjima „c” u skladu su sa SRP-om. Iz točke 186. SRP-a proizlazi da se intenziteti potpore mogu povećati za do 20 postotnih bodova za mala poduzeća ili za do 10 postotnih bodova za srednja poduzeća.

| (68) | Kad je riječ o maksimalnim intenzitetima potpore na područjima „c” koja nisu unaprijed definirana, u točki 182. podtočki 3. SRP-a određuje se da intenzitet potpore za velika poduzeća ne smije premašiti 10 % na područjima „c” koja nisu unaprijed definirana u kojima je BDP po stanovniku iznad 100 % prosjeka EGP-a, a stopa nezaposlenosti je ispod 100 % prosjeka EGP-a. S obzirom na to da se u toj kategoriji nalaze određena područja „c” koja nisu unaprijed definirana, norveška tijela odredila su maksimalni intenzitet potpore od 10 %. |
| --- | --- |

(68)

Kad je riječ o maksimalnim intenzitetima potpore na područjima „c” koja nisu unaprijed definirana, u točki 182. podtočki 3. SRP-a određuje se da intenzitet potpore za velika poduzeća ne smije premašiti 10 % na područjima „c” koja nisu unaprijed definirana u kojima je BDP po stanovniku iznad 100 % prosjeka EGP-a, a stopa nezaposlenosti je ispod 100 % prosjeka EGP-a. S obzirom na to da se u toj kategoriji nalaze određena područja „c” koja nisu unaprijed definirana, norveška tijela odredila su maksimalni intenzitet potpore od 10 %.

| (69) | Međutim, raspon povećanja intenziteta potpore za mala i srednja poduzeća na temelju točke 186. SRP-a primjenjuje se i za područja „c” koja nisu unaprijed definirana. Stoga su i povećanja maksimalnog intenziteta potpore na tim područjima navedena u tablici 7. u skladu sa SRP-om. |
| --- | --- |

(69)

Međutim, raspon povećanja intenziteta potpore za mala i srednja poduzeća na temelju točke 186. SRP-a primjenjuje se i za područja „c” koja nisu unaprijed definirana. Stoga su i povećanja maksimalnog intenziteta potpore na tim područjima navedena u tablici 7. u skladu sa SRP-om.

5.   TRAJANJE I PREISPITIVANJE

| (70) | Norveška tijela prijavila su u skladu s točkom 189. SRP-a jedinstvenu kartu regionalnih potpora koja se primjenjuje u razdoblju od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(70)

Norveška tijela prijavila su u skladu s točkom 189. SRP-a jedinstvenu kartu regionalnih potpora koja se primjenjuje u razdoblju od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027.

| (71) | Iz točke 194. SRP-a proizlazi da će se preispitivanje karti regionalnih potpora u sredini razdoblja provesti 2023. Nadzorno tijelo EFTA-e priopćit će pojedinosti o preispitivanju u sredini razdoblja do lipnja 2023. |
| --- | --- |

(71)

Iz točke 194. SRP-a proizlazi da će se preispitivanje karti regionalnih potpora u sredini razdoblja provesti 2023. Nadzorno tijelo EFTA-e priopćit će pojedinosti o preispitivanju u sredini razdoblja do lipnja 2023.

6.   ZAKLJUČAK

| (72) | Na temelju navedene ocjene Nadzorno tijelo EFTA-e utvrđuje da je karta regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. u skladu s načelima iz SRP-a. Odobrena karta sastavni je dio SRP-a. |
| --- | --- |

(72)

Na temelju navedene ocjene Nadzorno tijelo EFTA-e utvrđuje da je karta regionalnih potpora Norveške 2022.–2027. u skladu s načelima iz SRP-a. Odobrena karta sastavni je dio SRP-a.

| (73) | Prilozi I., II. III.a i III.b sastavni su dio ove Odluke. |
| --- | --- |

(73)

Prilozi I., II. III.a i III.b sastavni su dio ove Odluke.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e,

Bente ANGELL-HANSEN

Predsjednica

Nadležna članica kolegija

Högni S. KRISTJÁNSSON

Član kolegija

Stefan BARRIGA

Član kolegija

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Potpisuje kao direktorica

za pravne i izvršne poslove

---

(1)  Smjernice za regionalne državne potpore donesene su 1. prosinca 2021. Odlukom Nadzornog tijela EFTA-e br. 269/21/COL, koja još nije objavljena.

1

(2)  SRP, točka 190.

2

(3)  SRP, točka 2.

3

(4)  
  Ibid.

4

Ibid

(5)  Dokumenti br. 1252726, 1252724, 1252722, 1252736, 1252734, 1252728, 12527 i 1252732.

5

(6)  Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 91/14/COL od 26. veljače 2014. o karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. (SL L 172, 12.6.2014., str. 52. i Dodatak o EGP-u br. 34, 12.6.2014., str. 18.).

6

(7)  Vidjeti točke 79.–81. Odluke Nadzornog tijela EFTA-e br. 225/14/COL od 18. lipnja 2014. o regionalno diferenciranim doprinosima za socijalno osiguranje 2014.–2020. (SL C 344, 2.10.2014., str. 14. i Dodatak o EGP-u br. 55, 2.10.2014., str. 4.).

7

(8)  Karte statističkih regija Norveške u PDF-formatu dostupne su na internetskim stranicama Eurostata: https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/nuts-maps.

8

(9)  Norveška tijela upotrijebila su podatke o stanovništvu od 1. siječnja 2020. u svrhu prijave karte regionalnih potpora. Te su podatke pribavila od Norveškog zavoda za statistiku (SSB). I podaci o površini područja datiraju od 1. siječnja 2020. i pribavljeni su od SSB-a (Statistikkbanken). Međutim, u nekim su slučajevima prikupljeni podaci iz prethodnih godina kako bi se dobili podaci za bivše općine koje su u međuvremenu podijeljene ili spojene s drugim općinama. To se posebice odnosi na podatke o površini područja.

9

Statistikkbanken

(10)  Prijava, str. 3.

10

(11)  Tablica 4. na str. 5. prijave.

11

(12)  Prijava, str. 3. i 4.

12

(13)  Tablica se temelji na tablici 2. na str. 4. prijave.

13

(14)  Tablica 1. na str. 3. prijave.

14

(15)  Tablica se temelji na tablici 3. na str. 4. prijave.

15

(16)  Tablica 1. na str. 3. prijave.

16

(17)  Vidjeti točku 18. Odluke o karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. na koju se upućuje u bilješci 6.

17

(18)  Vidjeti točke 7. i 15. Odluke Komisije od 27. ožujka 2014. o karti regionalnih potpora Švedske 2014.–2020., SA37985 (2014/N), (SL C 210, 4.7.2014., str. 20.).

18

(19)  Vidjeti točku 9. Odluke Nadzornog tijela EFTA-e br. 170/14/COL od 24. travnja 2014. o karti regionalnih potpora za Island za razdoblje 2014.–2020. (SL L 201,10.7.2014., str. 33.).

19

(20)  Vidjeti bilješku 2., točku 10. i točke 13.–15. Odluke Komisije o karti regionalnih potpora Švedske 2014.–2020. na koju se upućuje u bilješci 18.

20

(21)  Prijava, str. 3.

21

(22)  Prijava, str. 3.

22

(23)  Ova se regija sastoji od sljedećih statističkih regija na razini 3: Troms og Finnmark i Nordland.

23

(24)  Innlandet je ujedno statistička regija na razini 3.

24

(25)  Tablica 7.a na str. 8. prijave.

25

(26)  Prijava, str. 8.

26

(27)  Vidjeti točke 79.–81. Odluke o regionalno diferenciranim doprinosima za socijalno osiguranje 2014.–2020. na koju se upućuje u bilješci 7.

27

(28)  Tablica se temelji na tablicama 7.b i 8.b na str. 8. i 9. prijave.

28

(29)  Tablica 7.b na str. 8. prijave.

29

(30)  Tablica se temelji na tablicama 7.a i 8.a na str. 8. i 9. prijave.

30

(31)  Tablica 7.a na str. 8. prijave.

31

(32)  Tablica se temelji na tablicama 7.b i 8.b na str. 8. i 9. prijave.

32

(33)  Tablica 7.b na str. 8. prijave.

33

(34)  Vidjeti točku 18. Odluke o karti regionalnih potpora Norveške 2014.–2020. na koju se upućuje u bilješci 6.

34

(35)  Vidjeti točke 7. i 15. Odluke o karti regionalnih potpora Švedske 2014.–2020. na koju se upućuje u bilješci 18.

35

(36)  Vidjeti točke 79.–81. Odluku o regionalno diferenciranim doprinosima za socijalno osiguranje 2014.–2020. na koju se upućuje u bilješci 7.

36

(37)  Prijava, str. 10.

37

(38)  Tablica se temelji na tablici 9. na str. 11. prijave.

38

(39)  Tablica se temelji na tablici 10. na str. 11. prijave.

39

---

PRILOG I.

Pregled područja obuhvaćenih kartom regionalnih potpora

1.   UNAPRIJED DEFINIRANA PODRUČJA „C”

1.1.   Vrlo rijetko naseljena područja

| Regija razine 3 | Općine |
| --- | --- |
| Troms og Finnmark | Tromsø, Harstad-Hárstták, Alta, Vardø, Vadsø, Hammerfest, Kvæfjord, Tjeldsund, Ibestad, Gratangen, Loabák-Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Senja, Balsfjord, Karlsøy, Lyngen, Storfjord-Omasvuotna-Omasvuono, Gáivuotna-Kåfjord-Kaivuono, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Guovdageaidnu-Kautokeino, Loppa, Hasvik, Måsøy, Nordkapp, Porsanger-Porsáŋgu-Porsanki, Kárášjohka-Karasjok, Lebesby, Gamvik, Berlevåg, Deatnu-Tana, Unjárga-Nesseby, Båtsfjord, i Sør-Varanger |
| Nordland | Bodø, Narvik, Bindal, Sømna, Brønnøy, Vega, Vevelstad, Herøy, Alstahaug, Leirfjord, Vefsn, Grane, Hattfjelldal, Dønna, Nesna, Hemnes, Rana, Lurøy, Træna, Rødøy, Meløy, Gildeskål, Beiarn, Saltdal, Fauske-Fuossko, Sørfold, Steigen, Lødingen, Evenes, Røst, Værøy, Flakstad, Vestvågøy, Vågan, Hadsel, Bø, Øksnes, Sortland, Andøy, Moskenes, i Hamarøy-Hábmer |
| Trøndelag | Dio Steinkjera koji je prije bio u Verranu, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord, Nærøysund, Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal, i dijelovi Orklanda koji su prije bili u Agdenesu, Meldal i dijelovi općine Snillfjord |
| Møre og Romsdal | Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, dio Volde koji je prije bio Hornindal, dijelovi Moldea koji su prije bili Nesset i Midsund, i dio Ålesunda koji je prije bio Sandøy |
| Vestland | Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, dio Vossa koji je prije bio Granvin, dio Kinna koji je prije bio Vågsøy, dijelovi Sogndala koji su prije bili Leikanger i Balestrand, i dijelovi Sunnfjorda koji su prije bili Gaular, Jølster i Naustdal |
| Rogaland | Hjelmeland, Suldal and Sauda |
| Agder | Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle, i Åseral |
| Vestfold og Telemark | Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, i Vinje |
| Innlandet | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, i Vang |
| Viken | Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag, i Nore og Uvdal |

Regija razine 3

Općine

Troms og Finnmark

Tromsø, Harstad-Hárstták, Alta, Vardø, Vadsø, Hammerfest, Kvæfjord, Tjeldsund, Ibestad, Gratangen, Loabák-Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Senja, Balsfjord, Karlsøy, Lyngen, Storfjord-Omasvuotna-Omasvuono, Gáivuotna-Kåfjord-Kaivuono, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Guovdageaidnu-Kautokeino, Loppa, Hasvik, Måsøy, Nordkapp, Porsanger-Porsáŋgu-Porsanki, Kárášjohka-Karasjok, Lebesby, Gamvik, Berlevåg, Deatnu-Tana, Unjárga-Nesseby, Båtsfjord, i Sør-Varanger

Nordland

Bodø, Narvik, Bindal, Sømna, Brønnøy, Vega, Vevelstad, Herøy, Alstahaug, Leirfjord, Vefsn, Grane, Hattfjelldal, Dønna, Nesna, Hemnes, Rana, Lurøy, Træna, Rødøy, Meløy, Gildeskål, Beiarn, Saltdal, Fauske-Fuossko, Sørfold, Steigen, Lødingen, Evenes, Røst, Værøy, Flakstad, Vestvågøy, Vågan, Hadsel, Bø, Øksnes, Sortland, Andøy, Moskenes, i Hamarøy-Hábmer

Trøndelag

Dio Steinkjera koji je prije bio u Verranu, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord, Nærøysund, Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal, i dijelovi Orklanda koji su prije bili u Agdenesu, Meldal i dijelovi općine Snillfjord

Møre og Romsdal

Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, dio Volde koji je prije bio Hornindal, dijelovi Moldea koji su prije bili Nesset i Midsund, i dio Ålesunda koji je prije bio Sandøy

Vestland

Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, dio Vossa koji je prije bio Granvin, dio Kinna koji je prije bio Vågsøy, dijelovi Sogndala koji su prije bili Leikanger i Balestrand, i dijelovi Sunnfjorda koji su prije bili Gaular, Jølster i Naustdal

Rogaland

Hjelmeland, Suldal and Sauda

Agder

Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle, i Åseral

Vestfold og Telemark

Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, i Vinje

Innlandet

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, i Vang

Viken

Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag, i Nore og Uvdal

1. 2.   Rijetko naseljena područja

| Regija razine 3 | Općine |
| --- | --- |
| Trøndelag | Dio Steinkjera koji je bio Steinkjer (tj. dio koji nije bio Verran), Midtre Gauldal, Selbu, Frosta, i Verdal |
| Møre og Romsdal | Dio Ålesunda koji je prije bio Haram, Hareid, dio Volde koji je prije bio Volda (tj. dio koji nije bio Hornindal), Ørsta, Averøy, Gjemnes, i Hustadvika |
| Vestland | Dio Vossa koji je bio Voss (tj. dio koji nije bio Granvin), dio Kinna koji je prije bio Flora, dio Sogndala koji je bio Sogndal (tj. dio koji nije bio Balestrand i Leikanger), dio Sunnfjorda koji je prije bio Førde, Etne, Bømlo, Fitjar, Kvam, Samnanger, Vaksdal, i Austrheim |
| Rogaland | Sokndal, Lund, i Bjerkreim |
| Agder | Dijelovi Lindesnesa koji su prije bili Marnardal, dio Lyngdala koji je prije bio Audnedal, Farsund, Flekkefjord, Vegårshei, Tvedestrand, Iveland, Hægebostad, Kvinesdal, i Sirdal |
| Vestfold og Telemark | Notodden, Bamble, Kragerø, i Midt-Telemark |
| Innlandet | Øyer, Gausdal, i Vestre Toten |
| Viken | Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Sigdal, Krødsherad, i Flesberg |

Regija razine 3

Općine

Trøndelag

Dio Steinkjera koji je bio Steinkjer (tj. dio koji nije bio Verran), Midtre Gauldal, Selbu, Frosta, i Verdal

Møre og Romsdal

Dio Ålesunda koji je prije bio Haram, Hareid, dio Volde koji je prije bio Volda (tj. dio koji nije bio Hornindal), Ørsta, Averøy, Gjemnes, i Hustadvika

Vestland

Dio Vossa koji je bio Voss (tj. dio koji nije bio Granvin), dio Kinna koji je prije bio Flora, dio Sogndala koji je bio Sogndal (tj. dio koji nije bio Balestrand i Leikanger), dio Sunnfjorda koji je prije bio Førde, Etne, Bømlo, Fitjar, Kvam, Samnanger, Vaksdal, i Austrheim

Rogaland

Sokndal, Lund, i Bjerkreim

Agder

Dijelovi Lindesnesa koji su prije bili Marnardal, dio Lyngdala koji je prije bio Audnedal, Farsund, Flekkefjord, Vegårshei, Tvedestrand, Iveland, Hægebostad, Kvinesdal, i Sirdal

Vestfold og Telemark

Notodden, Bamble, Kragerø, i Midt-Telemark

Innlandet

Øyer, Gausdal, i Vestre Toten

Viken

Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Sigdal, Krødsherad, i Flesberg

2.   PODRUČJA „C” KOJA NISU UNAPRIJED DEFINIRANA

| Regija razine 3 | Općine |
| --- | --- |
| Rogaland | Utsira i Kvitsøy |
| Møre og Romsdal | Aukra |

Regija razine 3

Općine

Rogaland

Utsira i Kvitsøy

Møre og Romsdal

Aukra

---

PRILOG II.

Prihvatljive osnovne statističke jedinice (BSU) u podijeljenim općinama

| Oznaka općine (LAU) | Naziv općine | Bivša općina | BSU kod | BSU naziv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4205 | Lindesnes | Marnardal | 42051001 | Øyslebø |
| | | | 42051002 | Skjævesland |
| | | | 42051003 | Birkeland |
| | | | 42051004 | Støa |
| | | | 42051005 | Gangså |
| | | | 42051006 | Finnsdal |
| | | | 42051007 | Tjomsland - Lindland |
| | | | 42051008 | Laudal Nedre |
| | | | 42051009 | Laudal Øvre |
| | | | 42051010 | Tisland |
| | | | 42051011 | Åkset |
| | | | 42051012 | Bruskeland |
| | | | 42051013 | Rydlende |
| | | | 42051014 | Trygsland |
| | | | 42051015 | Stedjan |
| | | | 42051016 | Koland |
| 4225 | Lyngdal | Audnedal | 42250401 | Brastad |
| | | | 42250402 | Viblemo |
| | | | 42250403 | Konsmo |
| | | | 42250404 | Audnedal |
| | | | 42250405 | Ågedalstø |
| | | | 42250406 | Øydna |
| | | | 42250407 | Byremo |
| | | | 42250408 | Håland - Sveindal |
| 4621 | Voss | 1234 Granvin | 46211001 | Lussand - Kvandal |
| | | | 46211002 | Folkedal |
| | | | 46211003 | Hamre |
| | | | 46211004 | Eide |
| | | | 46211005 | Selland - Kjerland |
| | | | 46211006 | Kyrkjestrandi |
| | | | 46211007 | Seim - Nesheim |
| | | | 46211008 | Spildo |
| | | | 46211009 | Tjoflot |
| | | | 46211010 | Djønno |
| 4602 | Kinn | 1439 Vågsøy | 46020401 | Silda |
| | | | 46020402 | Vedvik |
| | | | 46020403 | Halsør |
| | | | 46020404 | Røysa |
| | | | 46020405 | Raudeberg |
| | | | 46020406 | Kapellneset |
| | | | 46020407 | Refvik |
| | | | 46020408 | Kvalheim |
| | | | 46020501 | Ulvesund |
| | | | 46020502 | Degnepoll |
| | | | 46020503 | Kulen |
| | | | 46020504 | Blålid |
| | | | 46020505 | Skavøypoll |
| | | | 46020506 | Sørpoll |
| | | | 46020507 | Almenning |
| | | | 46020601 | Våge - Oppedal |
| | | | 46020602 | Holvik |
| | | | 46020603 | Sæternes |
| | | | 46020604 | Ellingskaret |
| | | | 46020605 | Skram Øvre |
| | | | 46020606 | Skram Nedre |
| | | | 46020607 | Midtgård Søndre |
| | | | 46020608 | Midtgård Nordre |
| | | | 46020609 | Gotteberg |
| | | | 46020610 | Øyane i Sør |
| 4640 | Sogndal | 1419 Leikanger | 46400501 | Njøs |
| | | | 46400502 | Hermansverk |
| | | | 46400503 | Henjum |
| | | | 46400504 | Leitet |
| | | | 46400505 | Leikanger |
| | | | 46400506 | Hamre - Fosse |
| | | | 46400507 | Grinde |
| | | | 46400508 | Eitorn |
| 4640 | Sogndal | 1418 Balestrand | 46400604 | Vetlefjord |
| | | | 46400605 | Sværefjorden |
| | | | 46400606 | Esefjorden |
| | | | 46400607 | Balestrand |
| | | | 46400608 | Thue |
| | | | 46400609 | Kvamsøy |
| 4647 | Sunnfjord | 1430 Gaular | 46470601 | Øvrebotten |
| | | | 46470602 | Eldal - Mjell |
| | | | 46470603 | Viken |
| | | | 46470604 | Hestadgrend |
| | | | 46470605 | Skudal |
| | | | 46470606 | Senneseth |
| | | | 46470607 | Steien |
| | | | 46470608 | Sande |
| | | | 46470609 | Sygna |
| | | | 46470610 | Lunde |
| | | | 46470611 | Skilbrei - Hjelmeland |
| | | | 46470612 | Lien |
| | | | 46470613 | Kvamme |
| | | | 46470614 | Osen |
| | | | 46470615 | Birkeland |
| | | | 46470616 | Kårstad |
| | | | 46470617 | Hestad |
| 4647 | Sunnfjord | 1431 Jølster | 46470401 | Eikås |
| | | | 46470402 | Langhaugane |
| | | | 46470403 | Hjellbrekke |
| | | | 46470404 | Vassenden Nord |
| | | | 46470405 | Vassenden Sør |
| | | | 46470406 | Sanddal |
| | | | 46470407 | Svidal |
| | | | 46470408 | Ålhus |
| | | | 46470501 | Myklebost |
| | | | 46470502 | Årdal |
| | | | 46470503 | Helgheim |
| | | | 46470504 | Fugle |
| | | | 46470505 | Skei |
| | | | 46470506 | Kjøsnesfjorden |
| | | | 46470507 | Førde |
| | | | 46470508 | Klakegg |
| | | | 46470509 | Veiteberg |
| | | | 46470510 | Åmot |
| 4647 | Sunnfjord | 1433 Naustdal | 46470701 | Kvellestad |
| | | | 46470702 | Vevring |
| | | | 46470703 | Redal |
| | | | 46470704 | Helle |
| | | | 46470705 | Frammarsvik |
| | | | 46470706 | Naustdal Vest |
| | | | 46470707 | Naustdal Aust |
| | | | 46470708 | Åse |
| | | | 46470709 | Horstad Vest |
| | | | 46470710 | Horstad Aust |
| | | | 46470711 | Ullaland Nord |
| | | | 46470712 | Ullaland Sør |
| | | | 46470713 | Fimland |
| 1577 | Volda | 1444 Hornindal | 15770601 | Haugen |
| | | | 15770602 | Kirkhorn |
| | | | 15770603 | Grodås |
| | | | 15770605 | Otterdal |
| | | | 15770606 | Lødemel |
| | | | 15770607 | Rygg |
| | | | 15770608 | Kjøs |
| 1506 | Molde | 1543 Nesset | 15060801 | Ranvik |
| | | | 15060802 | Tjelle |
| | | | 15060803 | Rød |
| | | | 15060804 | Høvik |
| | | | 15060805 | Hammervoll |
| | | | 15060806 | Eidsvåg Sentrum |
| | | | 15060807 | Aasen |
| | | | 15060808 | Stubø |
| | | | 15060809 | Vorpenes |
| | | | 15060810 | Raudsand |
| | | | 15060811 | Bersås |
| | | | 15060812 | Eidsøra |
| | | | 15060813 | Meisalstranda |
| | | | 15060814 | Bugge |
| | | | 15060901 | Myklebostad |
| | | | 15060902 | Nerland |
| | | | 15060903 | Sira |
| | | | 15060904 | Slenes |
| | | | 15060905 | Eikesdal |
| | | | 15060906 | Aursjøen |
| | | 1545 Midsund | 15061001 | Søre Midøy |
| | | | 15061002 | Nordre Midøy |
| | | | 15061003 | Midsund Ytre |
| | | | 15061004 | Ugelvik |
| | | | 15061005 | Nerland |
| | | | 15061006 | Raknes |
| | | | 15061007 | Rakvåg |
| | | | 15061008 | Ræstad |
| | | | 15061009 | Nord - Heggdal - Tutra |
| | | | 15061010 | Sør - Heggdal |
| | | | 15061011 | Midsund Indre |
| 1507 | Ålesund | 1534 Haram | 15071101 | Fjørtoft |
| | | | 15071102 | Otterlei |
| | | | 15071103 | Rogne |
| | | | 15071104 | Longva |
| | | | 15071105 | Flem |
| | | | 15071106 | Ulla |
| | | | 15071107 | Austnes |
| | | | 15071108 | Haram |
| | | | 15071109 | Kjerstad |
| | | | 15071110 | Farstad |
| | | | 15071201 | Hurla |
| | | | 15071202 | Alvestad |
| | | | 15071203 | Brattvåg |
| | | | 15071204 | Aksla - Håvik |
| | | | 15071301 | Samfjord |
| | | | 15071302 | Strand |
| | | | 15071303 | Slyngstad |
| | | | 15071304 | Tennfjord |
| | | | 15071305 | Vatne |
| | | | 15071306 | Ulvestad - Vatne |
| | | | 15071307 | Hellestranda |
| | | | 15071308 | Vestrefjord |
| | | | 15071401 | Bjørnøy - Kalvøy |
| | | | 15071402 | Søvik - Gamlem |
| | | | 15071403 | Grytastrand - Hamsund |
| | | 1546 Sandøy | 15071701 | Myklebost |
| | | | 15071702 | Røsok |
| | | | 15071703 | Bruvoll - Morsund |
| | | | 15071704 | Steinshamn - Harnes |
| | | | 15071705 | Huse |
| | | | 15071706 | Finnøy |
| | | | 15071708 | Sandøy |
| | | | 15071709 | Ona - Husøy |
| 5006 | Steinkjer | Verran | 50060801 | Vada |
| | | | 50060802 | Nordberg |
| | | | 50060803 | Kirkreit |
| | | | 50060804 | Bratreit |
| | | | 50060805 | Holdåsen |
| | | | 50060806 | Malmo |
| | | | 50060807 | Fossdalen |
| | | | 50060808 | Ressem |
| | | | 50060809 | Sundbygda |
| | | | 50060810 | Tverås |
| | | | 50060811 | Folladalen - Ystmark |
| | | | 50060812 | Holden - Langvatnet |
| | | | 50060901 | Sela |
| | | | 50060902 | Follafoss Østre |
| | | | 50060903 | Follafoss Vestre - Tua |
| | | | 50060904 | Skjelstad |
| | | | 50060905 | Verrastranda |
| 5059 | Orkland | 5023 Meldal | 50590501 | Midtskog |
| | | | 50590502 | Løvby |
| | | | 50590503 | Løkken Vest |
| | | | 50590504 | Bjørnli |
| | | | 50590505 | Løkken Øst |
| | | | 50590601 | Laksøybygda |
| | | | 50590602 | Drogsetmoen |
| | | | 50590603 | Lo |
| | | | 50590604 | Storås Vest |
| | | | 50590605 | Fossen |
| | | | 50590606 | Syrstad |
| | | | 50590607 | Grefstad |
| | | | 50590608 | Grøta |
| | | | 50590609 | Hilstad |
| | | | 50590610 | Jerpstad |
| | | | 50590611 | Ree |
| | | | 50590612 | Grut |
| | | | 50590613 | Ilfjellet |
| | | | 50590614 | Resdalen |
| | | 5016 Agdenes | 50590801 | Selven |
| | | | 50590802 | Lysheim |
| | | | 50590803 | Sletvik |
| | | | 50590804 | Fjorden |
| | | | 50590806 | Leksa |
| | | | 50590807 | Ingdalen |
| | | | 50590808 | Hamna |
| | | | 50590809 | Singstad |
| | | | 50590810 | Sterten |
| | | | 50590811 | Stranda |
| | | Dijelovi 5012 Snillfjorda | 50590901 | Aa |
| | | | 50590902 | Vuttudal - Skårild |
| | | | 50590904 | Tannvik |
| | | | 50590905 | Åstfjorden |
| | | | 50590906 | Heggstad |
| | | | 50590911 | Imsterfjorden Indre |
| | | | 50590912 | Moldtun |

Oznaka općine (LAU)

Naziv općine

Bivša općina

BSU kod

BSU naziv

4205

Lindesnes

Marnardal

42051001

Øyslebø

42051002

Skjævesland

42051003

Birkeland

42051004

Støa

42051005

Gangså

42051006

Finnsdal

42051007

Tjomsland - Lindland

42051008

Laudal Nedre

42051009

Laudal Øvre

42051010

Tisland

42051011

Åkset

42051012

Bruskeland

42051013

Rydlende

42051014

Trygsland

42051015

Stedjan

42051016

Koland

4225

Lyngdal

Audnedal

42250401

Brastad

42250402

Viblemo

42250403

Konsmo

42250404

Audnedal

42250405

Ågedalstø

42250406

Øydna

42250407

Byremo

42250408

Håland - Sveindal

4621

Voss

1234 Granvin

46211001

Lussand - Kvandal

46211002

Folkedal

46211003

Hamre

46211004

Eide

46211005

Selland - Kjerland

46211006

Kyrkjestrandi

46211007

Seim - Nesheim

46211008

Spildo

46211009

Tjoflot

46211010

Djønno

4602

Kinn

1439 Vågsøy

46020401

Silda

46020402

Vedvik

46020403

Halsør

46020404

Røysa

46020405

Raudeberg

46020406

Kapellneset

46020407

Refvik

46020408

Kvalheim

46020501

Ulvesund

46020502

Degnepoll

46020503

Kulen

46020504

Blålid

46020505

Skavøypoll

46020506

Sørpoll

46020507

Almenning

46020601

Våge - Oppedal

46020602

Holvik

46020603

Sæternes

46020604

Ellingskaret

46020605

Skram Øvre

46020606

Skram Nedre

46020607

Midtgård Søndre

46020608

Midtgård Nordre

46020609

Gotteberg

46020610

Øyane i Sør

4640

Sogndal

1419 Leikanger

46400501

Njøs

46400502

Hermansverk

46400503

Henjum

46400504

Leitet

46400505

Leikanger

46400506

Hamre - Fosse

46400507

Grinde

46400508

Eitorn

4640

Sogndal

1418 Balestrand

46400604

Vetlefjord

46400605

Sværefjorden

46400606

Esefjorden

46400607

Balestrand

46400608

Thue

46400609

Kvamsøy

4647

Sunnfjord

1430 Gaular

46470601

Øvrebotten

46470602

Eldal - Mjell

46470603

Viken

46470604

Hestadgrend

46470605

Skudal

46470606

Senneseth

46470607

Steien

46470608

Sande

46470609

Sygna

46470610

Lunde

46470611

Skilbrei - Hjelmeland

46470612

Lien

46470613

Kvamme

46470614

Osen

46470615

Birkeland

46470616

Kårstad

46470617

Hestad

4647

Sunnfjord

1431 Jølster

46470401

Eikås

46470402

Langhaugane

46470403

Hjellbrekke

46470404

Vassenden Nord

46470405

Vassenden Sør

46470406

Sanddal

46470407

Svidal

46470408

Ålhus

46470501

Myklebost

46470502

Årdal

46470503

Helgheim

46470504

Fugle

46470505

Skei

46470506

Kjøsnesfjorden

46470507

Førde

46470508

Klakegg

46470509

Veiteberg

46470510

Åmot

4647

Sunnfjord

1433 Naustdal

46470701

Kvellestad

46470702

Vevring

46470703

Redal

46470704

Helle

46470705

Frammarsvik

46470706

Naustdal Vest

46470707

Naustdal Aust

46470708

Åse

46470709

Horstad Vest

46470710

Horstad Aust

46470711

Ullaland Nord

46470712

Ullaland Sør

46470713

Fimland

1577

Volda

1444 Hornindal

15770601

Haugen

15770602

Kirkhorn

15770603

Grodås

15770605

Otterdal

15770606

Lødemel

15770607

Rygg

15770608

Kjøs

1506

Molde

1543 Nesset

15060801

Ranvik

15060802

Tjelle

15060803

Rød

15060804

Høvik

15060805

Hammervoll

15060806

Eidsvåg Sentrum

15060807

Aasen

15060808

Stubø

15060809

Vorpenes

15060810

Raudsand

15060811

Bersås

15060812

Eidsøra

15060813

Meisalstranda

15060814

Bugge

15060901

Myklebostad

15060902

Nerland

15060903

Sira

15060904

Slenes

15060905

Eikesdal

15060906

Aursjøen

1545 Midsund

15061001

Søre Midøy

15061002

Nordre Midøy

15061003

Midsund Ytre

15061004

Ugelvik

15061005

Nerland

15061006

Raknes

15061007

Rakvåg

15061008

Ræstad

15061009

Nord - Heggdal - Tutra

15061010

Sør - Heggdal

15061011

Midsund Indre

1507

Ålesund

1534 Haram

15071101

Fjørtoft

15071102

Otterlei

15071103

Rogne

15071104

Longva

15071105

Flem

15071106

Ulla

15071107

Austnes

15071108

Haram

15071109

Kjerstad

15071110

Farstad

15071201

Hurla

15071202

Alvestad

15071203

Brattvåg

15071204

Aksla - Håvik

15071301

Samfjord

15071302

Strand

15071303

Slyngstad

15071304

Tennfjord

15071305

Vatne

15071306

Ulvestad - Vatne

15071307

Hellestranda

15071308

Vestrefjord

15071401

Bjørnøy - Kalvøy

15071402

Søvik - Gamlem

15071403

Grytastrand - Hamsund

1546 Sandøy

15071701

Myklebost

15071702

Røsok

15071703

Bruvoll - Morsund

15071704

Steinshamn - Harnes

15071705

Huse

15071706

Finnøy

15071708

Sandøy

15071709

Ona - Husøy

5006

Steinkjer

Verran

50060801

Vada

50060802

Nordberg

50060803

Kirkreit

50060804

Bratreit

50060805

Holdåsen

50060806

Malmo

50060807

Fossdalen

50060808

Ressem

50060809

Sundbygda

50060810

Tverås

50060811

Folladalen - Ystmark

50060812

Holden - Langvatnet

50060901

Sela

50060902

Follafoss Østre

50060903

Follafoss Vestre - Tua

50060904

Skjelstad

50060905

Verrastranda

5059

Orkland

5023 Meldal

50590501

Midtskog

50590502

Løvby

50590503

Løkken Vest

50590504

Bjørnli

50590505

Løkken Øst

50590601

Laksøybygda

50590602

Drogsetmoen

50590603

Lo

50590604

Storås Vest

50590605

Fossen

50590606

Syrstad

50590607

Grefstad

50590608

Grøta

50590609

Hilstad

50590610

Jerpstad

50590611

Ree

50590612

Grut

50590613

Ilfjellet

50590614

Resdalen

5016 Agdenes

50590801

Selven

50590802

Lysheim

50590803

Sletvik

50590804

Fjorden

50590806

Leksa

50590807

Ingdalen

50590808

Hamna

50590809

Singstad

50590810

Sterten

50590811

Stranda

Dijelovi 5012 Snillfjorda

50590901

Aa

50590902

Vuttudal - Skårild

50590904

Tannvik

50590905

Åstfjorden

50590906

Heggstad

50590911

Imsterfjorden Indre

50590912

Moldtun

---

PRILOG III. točke (a) i (b)

Karte prihvatljivih područja

Image 1

Image 2

---