# Europeiska unionens L 177/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 177 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången4 juli 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 177

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången4 juli 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1103 av den 28 juni 2022 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/1104 av den 1 juli 2022 om ändring av förordning (EU) nr 68/2013 om en förteckning över foderråvaror (
  1
  ) | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2022/1105 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 15 juni 2022 om godtagande av Socialistiska republiken Vietnams bidrag till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2022) | 75 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1103 av den 28 juni 2022 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/1104 av den 1 juli 2022 om ändring av förordning (EU) nr 68/2013 om en förteckning över foderråvaror (
  1
  )

1

4

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2022/1105 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 15 juni 2022 om godtagande av Socialistiska republiken Vietnams bidrag till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2022)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 4.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1103

av den 28 juni 2022

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Gerassimos THOMAS

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Sojamjöl från lösningsmedelsextraktion av sojabönor.
  Sojamjölet framställs av sojabönor som skalas, sönderdelas, hettas upp och flingas innan oljan extraheras med hexan. Sedan torkas flingorna och genomgår en process där lösningsmedlet avlägsnas genom rostning. Därefter torkas flingorna med het luft för att minska fuktigheten. Som ett sista bearbetningssteg mals flingorna och de tidigare borttagna skalen återtillsätts så att ett mjöl med följande analytiska egenskaper erhålls (ungefärliga viktandelar):






  — | 47 % protein. |

Varubeskrivning

Klassificering (KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Sojamjöl från lösningsmedelsextraktion av sojabönor.

Sojamjölet framställs av sojabönor som skalas, sönderdelas, hettas upp och flingas innan oljan extraheras med hexan. Sedan torkas flingorna och genomgår en process där lösningsmedlet avlägsnas genom rostning. Därefter torkas flingorna med het luft för att minska fuktigheten. Som ett sista bearbetningssteg mals flingorna och de tidigare borttagna skalen återtillsätts så att ett mjöl med följande analytiska egenskaper erhålls (ungefärliga viktandelar):

—

47 % protein.

| — | 8 % vatten. |
| --- | --- |

—

8 % vatten.

| — | 5 % fiber. |
| --- | --- |

—

5 % fiber.

| — | 1,5 % fett. |
| --- | --- |

—

1,5 % fett.

Till följd av rostningen har rester av lösningsmedel avlägsnats och de näringshämmande faktorerna, särskilt ureasaktiviteten, har minskats.

Sojamjölet föreligger vid import i bulk och kan användas direkt som djurfoder utan vidare bearbetning.

2304 00 00

Klassificering på grundval av den allmänna bestämmelsen 1 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 2304 00 00 .

Rostning för avlägsnande av lösningsmedel och standardisering av fiberinnehåll genom återtillsats av tidigare borttagna fröskal är normala tekniska processer vid produktion av sojabönolja och sojamjöl. Produkten behåller därför karaktären av en återstod från utvinning av sojabönolja som används som djurfoder (se även de förklarande anmärkningarna till HS (FAHS), kapitel 23, första stycket, och FAHS, nr 2304 , första stycket).

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 2304 00 00 som andra fasta återstoder från utvinning av sojabönolja.

---

| 4.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/1104

av den 1 juli 2022

om ändring av förordning (EU) nr 68/2013 om en förteckning över foderråvaror

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 och om upphävande av rådets direktiv 79/373/EEG, kommissionens direktiv 80/511/EEG, rådets direktiv 82/471/EEG, 83/228/EEG, 93/74/EEG, 93/113/EG och 96/25/EG samt kommissionens beslut 2004/217/EG (1), särskilt artikel 26.3, och

av följande skäl:

| (1) | Sedan den senaste översynen av förteckningen över foderråvaror enligt kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 (2) offentliggjordes 2017, har företrädare för de europeiska foderbranscherna i samråd med andra berörda parter, i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna och med beaktande av såväl relevanta erfarenheter från yttranden avgivna av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) som den vetenskapliga och tekniska utvecklingen utarbetat ändringar av förteckningen över foderråvaror. |
| --- | --- |

(1)

Sedan den senaste översynen av förteckningen över foderråvaror enligt kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 (2) offentliggjordes 2017, har företrädare för de europeiska foderbranscherna i samråd med andra berörda parter, i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna och med beaktande av såväl relevanta erfarenheter från yttranden avgivna av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) som den vetenskapliga och tekniska utvecklingen utarbetat ändringar av förteckningen över foderråvaror.

| (2) | Ändringarna rör förtydliganden av de allmänna bestämmelserna, nya poster för behandlingsprocesser och foderråvaror samt anpassningar av befintliga poster. I synnerhet bör det för vissa nya foderråvaror fastställas särskilda bestämmelser om beskrivning, högsta tillåtna halt av kemiska orenheter och uppgifter om de obligatoriska märkningsuppgifter som avses i artikel 16.1 b i förordning (EG) nr 767/2009, i syfte att tillhandahålla mera detaljerade uppgifter om respektive produkts egenskaper. För att främja tillvaratagandet av vissa foderråvaror från bioekonomi-, livsmedels- eller biobränslesektorn bör sådana foderråvaror snarare benämnas ”samprodukter” än ”biprodukter”, eftersom det senare har en nedsättande karaktär. Denna omformulering bör dock inte gälla animaliska biprodukter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009 (3). Dessutom bör de bestämmelser i bilagan till förordning (EU) nr 68/2013 som rör produkter och samprodukter som erhålls genom fermentering ändras för att bättre återspegla de olika typerna av fermenteringsprodukter. |
| --- | --- |

(2)

Ändringarna rör förtydliganden av de allmänna bestämmelserna, nya poster för behandlingsprocesser och foderråvaror samt anpassningar av befintliga poster. I synnerhet bör det för vissa nya foderråvaror fastställas särskilda bestämmelser om beskrivning, högsta tillåtna halt av kemiska orenheter och uppgifter om de obligatoriska märkningsuppgifter som avses i artikel 16.1 b i förordning (EG) nr 767/2009, i syfte att tillhandahålla mera detaljerade uppgifter om respektive produkts egenskaper. För att främja tillvaratagandet av vissa foderråvaror från bioekonomi-, livsmedels- eller biobränslesektorn bör sådana foderråvaror snarare benämnas ”samprodukter” än ”biprodukter”, eftersom det senare har en nedsättande karaktär. Denna omformulering bör dock inte gälla animaliska biprodukter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009 (3). Dessutom bör de bestämmelser i bilagan till förordning (EU) nr 68/2013 som rör produkter och samprodukter som erhålls genom fermentering ändras för att bättre återspegla de olika typerna av fermenteringsprodukter.

| (3) | Ändringarna av förteckningen över foderråvaror bör ta hänsyn till bestämmelserna i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/758 (4) när det gäller vissa produkters status, inbegripet de övergångsbestämmelser som anges där. Framför allt föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2021/758 att produkterna natriumcitrater, kaliumcitrater, sorbitol, mannitol och kalciumhydroxid är fodertillsatser som ska dras tillbaka från marknaden enligt artikel 10.5 i förordning (EG) nr 1831/2003 (5), samtidigt som de också finns upptagna i förteckningen över foderråvaror. För att ta hänsyn till den rättsliga osäkerheten kring klassificeringen av dessa tillsatser föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2021/758 en övergångsperiod till och med den 30 maj 2028 för tillbakadragande från marknaden och användning. Detta bör göra det möjligt för berörda parter att lämna in nya ansökningar om godkännande av dessa fodertillsatser i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. Det faktum att dessa produkter följaktligen tas bort från förteckningen över foderråvaror bör därför åtföljas av en liknande övergångsperiod när det gäller utsläppande på marknaden och användning som foderråvaror. |
| --- | --- |

(3)

Ändringarna av förteckningen över foderråvaror bör ta hänsyn till bestämmelserna i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/758 (4) när det gäller vissa produkters status, inbegripet de övergångsbestämmelser som anges där. Framför allt föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2021/758 att produkterna natriumcitrater, kaliumcitrater, sorbitol, mannitol och kalciumhydroxid är fodertillsatser som ska dras tillbaka från marknaden enligt artikel 10.5 i förordning (EG) nr 1831/2003 (5), samtidigt som de också finns upptagna i förteckningen över foderråvaror. För att ta hänsyn till den rättsliga osäkerheten kring klassificeringen av dessa tillsatser föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2021/758 en övergångsperiod till och med den 30 maj 2028 för tillbakadragande från marknaden och användning. Detta bör göra det möjligt för berörda parter att lämna in nya ansökningar om godkännande av dessa fodertillsatser i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. Det faktum att dessa produkter följaktligen tas bort från förteckningen över foderråvaror bör därför åtföljas av en liknande övergångsperiod när det gäller utsläppande på marknaden och användning som foderråvaror.

| (4) | I genomförandeförordning (EU) 2021/758 föreskrivs dessutom att produkterna xylitol, ammoniumlaktat och ammoniumacetat, som finns upptagna i förteckningen över foderråvaror, är fodertillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003. Till följd av klassificeringen av dessa produkter som fodertillsatser i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/758 är det lämpligt att föreskriva en övergångsperiod motsvarande den som fastställs i den genomförandeförordningen, så att berörda parter kan anpassa sig till dessa produkters nya status och lämna in en ny ansökan om godkännande av dessa fodertillsatser enligt förfarandena i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

I genomförandeförordning (EU) 2021/758 föreskrivs dessutom att produkterna xylitol, ammoniumlaktat och ammoniumacetat, som finns upptagna i förteckningen över foderråvaror, är fodertillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003. Till följd av klassificeringen av dessa produkter som fodertillsatser i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2021/758 är det lämpligt att föreskriva en övergångsperiod motsvarande den som fastställs i den genomförandeförordningen, så att berörda parter kan anpassa sig till dessa produkters nya status och lämna in en ny ansökan om godkännande av dessa fodertillsatser enligt förfarandena i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | De villkor som anges i artikel 26.4 i förordning (EG) nr 767/2009 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

De villkor som anges i artikel 26.4 i förordning (EG) nr 767/2009 är uppfyllda.

| (6) | Mot bakgrund av det mycket stora antalet ändringar som ska göras av förordning (EU) nr 68/2013 är det, för enhetlighetens, tydlighetens och enkelhetens skull, lämpligt att ersätta bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av det mycket stora antalet ändringar som ska göras av förordning (EU) nr 68/2013 är det, för enhetlighetens, tydlighetens och enkelhetens skull, lämpligt att ersätta bilagan till den förordningen.

| (7) | För att minska aktörernas administrativa börda bör en tillräcklig tidsfrist fastställas för att möjliggöra en smidig övergång avseende märkningen så att onödiga avbrott i affärsverksamheten undviks. |
| --- | --- |

(7)

För att minska aktörernas administrativa börda bör en tillräcklig tidsfrist fastställas för att möjliggöra en smidig övergång avseende märkningen så att onödiga avbrott i affärsverksamheten undviks.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Bilagan till förordning (EU) nr 68/2013 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Foderråvaror som har märkts före den 24 juli 2023 I enlighet med förordning (EU) nr 68/2013 i dess lydelse före ändringarna enligt denna förordning får även fortsättningsvis släppas ut på marknaden och användas tills lagren är tömda.

Artikel 3

Fodertillsatserna natriumcitrat, kaliumcitrat, sorbitol, mannitol, kalciumhydroxid, xylitol, ammoniumlaktat och ammoniumacetat får även fortsättningsvis släppas ut på marknaden och användas som foderråvaror till och med den 30 maj 2028 som senast.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 229, 1.9.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 av den 16 januari 2013 om en förteckning över foderråvaror (EUT L 29, 30.1.2013, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/758 av den 7 maj 2021 om vissa produkters status som fodertillsatser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 och om tillbakadragande från marknaden av vissa fodertillsatser (EUT L 162, 10.5.2021, s. 5).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (EUT L 268, 18.10.2003, s. 29).

5

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER FODERRÅVAROR

DEL A

Allmänna bestämmelser

| 1. | Användningen av denna förteckning av foderföretagare ska vara frivillig. En benämning på en foderråvara som är uppförd i del C får dock endast användas om foderråvaran i fråga uppfyller kraven i den berörda posten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alla poster i förteckningen över foderråvaror i del C ska följa restriktionerna rörande användning av foderråvaror i den relevanta unionslagstiftningen. Särskild hänsyn bör ägnas åt överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (1) om foderråvaror som utgör eller framställs av genetiskt modifierade organismer eller som är resultatet av en fermenteringsprocess som inbegriper genetiskt modifierade mikroorganismer. Foderråvaror som består av eller innehåller animaliska biprodukter ska uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (2) och kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (3) och deras användning kan omfattas av restriktioner i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (4). Foderföretagare som använder en foderråvara som är uppförd i förteckningen ska se till att den uppfyller kraven i artikel 4 i förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Före detta livsmedel innebär livsmedel, annat än återanvänt köks- och matavfall, som tillverkats för att användas som livsmedel i full överensstämmelse med unionens livsmedelslagstiftning men som inte längre är avsedda att användas som livsmedel av praktiska eller logistiska skäl, eller på grund av problem i form av tillverknings- eller förpackningsdefekter eller andra defekter och som inte utgör någon hälsorisk när de används som foder. Fastställandet av högsta tillåtna halt som avses i punkt 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 ska inte vara tillämpligt på före detta livsmedel och återanvänt köks- och matavfall. Det ska gälla vid ytterligare bearbetning som foder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Enligt den goda praxis som avses i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 (5) ska foderråvaror vara fria från kemiska orenheter som härrör från framställningsprocessen och från processhjälpmedel, såvida inte en högsta tillåten halt fastställs i förteckningen. Ämnen som är förbjudna att användas i foder får inte ingå och för dessa ämnen fastställs därför ingen högsta tillåtna halt. Av öppenhetsskäl kompletteras foderråvaror med tolererade rester med relevant information från foderföretagare i samband med gängse affärstransaktioner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Enligt den goda praxis som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 183/2005, tillämpningen av ALARA-principen (6) och utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 183/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (8) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (9), bör det i förteckningen över foderråvaror anges högsta tillåtna halt av kemiska orenheter som härrör från framställningsprocessen eller från processhjälpmedel som uppgår till 0,1 % eller mer. Högsta tillåtna halter av kemiska orenheter och processhjälpmedel som förekommer i nivåer som understiger 0,1 % får också fastställas i förteckningen om det bedöms lämpligt för god handelssed. Om inget annat anges i del B eller C i denna bilaga uttrycks högsta tillåtna halt i viktprocent (10).
  Specifika högsta tillåtna halter för kemiska orenheter och processhjälpmedel fastställs antingen i beskrivningen av bearbetningsmetoden i del B, i beskrivningen av foderråvaran i del C eller i slutet av en kategori i del C. Om ingen specifik högsta tillåtna halt fastställs i del C är en högsta tillåtna halt som fastställs i del B för en viss bearbetningsmetod tillämplig på alla foderråvaror som tas upp i del C, i den mån beskrivningen av foderråvaran hänvisar till denna bearbetningsmetod och i den mån den berörda bearbetningsmetoden motsvarar beskrivningen i del B. |
| --- | --- |

5.

Specifika högsta tillåtna halter för kemiska orenheter och processhjälpmedel fastställs antingen i beskrivningen av bearbetningsmetoden i del B, i beskrivningen av foderråvaran i del C eller i slutet av en kategori i del C. Om ingen specifik högsta tillåtna halt fastställs i del C är en högsta tillåtna halt som fastställs i del B för en viss bearbetningsmetod tillämplig på alla foderråvaror som tas upp i del C, i den mån beskrivningen av foderråvaran hänvisar till denna bearbetningsmetod och i den mån den berörda bearbetningsmetoden motsvarar beskrivningen i del B.

| 6. | Foderråvaror som inte förtecknas i kapitel 12 i del C och som har framställts genom fermentering och/eller som förekommer naturligt i mikroorganismer får släppas ut på marknaden med levande mikroorganismer så länge som den avsedda användningen av foderråvaror och foderblandningar som innehåller sådana






  (a) | inte syftar till att mångdubbla mikroorganismerna och |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

inte syftar till att mångdubbla mikroorganismerna och

| (b) | inte har koppling till mikroorganismens/mikroorganismernas funktion i enlighet med bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(b)

inte har koppling till mikroorganismens/mikroorganismernas funktion i enlighet med bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003.

Förekomsten av mikroorganismer, samt alla funktioner till följd av dessa, får inte åberopas för foderråvaror och foderblandningar som innehåller sådana.

| 7. | En foderråvaras botaniska renhet får inte vara lägre än 95 %. Halten av botaniska orenheter såsom rester av andra oljehaltiga frön eller frukter från tidigare framställningsprocesser får dock inte överstiga 0,5 % för varje typ av oljehaltiga frön eller frukter. Om dessa allmänna regler frångås ska det fastställas en specifik halt i förteckningen över foderråvaror i del C. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Den allmänna benämningen eller tilläggsbeskrivningen på en eller flera av de bearbetningsmetoder som är uppförda i den sista kolumnen i ordlistan över bearbetningsmetoder i del B ska (11) i tillämpliga fall ingå i foderråvarans benämning enligt del C för att visa att den har gått igenom den eller de berörda bearbetningsmetoderna, om inte bearbetningsmetoden föreskrivs i beskrivningen av respektive foderråvara i del C. En foderråvara vars namn är en kombination av ett namn som tas upp i del C med den allmänna benämningen eller tilläggsbeskrivningen för en eller flera av de bearbetningsprocesser som tas upp i del B anses ingå i förteckningen och ska innehålla de obligatoriska märkningsuppgifter som är tillämpliga för denna foderråvara enligt vad som anges i de sista kolumnerna i del B och C, där så är tillämpligt. Närhelst den specifika metod som använts för bearbetningen anges i den sista kolumnen i del B ska den anges i foderråvarans benämning. Om det i del C finns en kombination av foderråvarans benämning och tilläggsbeskrivningen för bearbetningsmetoden gäller endast de uppgifter som anges i de sista kolumnerna i del C. Det namn på foderråvaran som avses i artikel 24.1a i förordning (EG) nr 767/2009 ska vara den benämning som anges i del C tillsammans med den allmänna benämningen eller tilläggsbeskrivningen på en eller flera av de bearbetningsmetoder som förtecknas i del B, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Om framställningsprocessen för en foderråvara skiljer sig från beskrivningen av den berörda bearbetningsmetoden i ordlistan över bearbetningsmetoder i del B, ska framställningsprocessen framgå av beskrivningen av den berörda foderråvaran. |
| --- | --- |

9.

| 10. | För ett antal foderråvaror får synonymer användas. Dessa synonymer anges inom hakparentes i kolumnen ”Benämning” för den post som gäller den berörda foderråvaran i förteckningen över foderråvaror i del C. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I förteckningen över foderråvaror i del C används, förutom för animala biprodukter, ordet ”produkt” eller ”samprodukt” i stället för ”biprodukt”, för att avspegla marknadssituationen och språkbruket hos foderföretagarna och framhäva foderråvarornas kommersiella värde. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Det botaniska namnet på en viss växt har endast tagits med i beskrivningen i den första posten rörande den växten i förteckningen över foderråvaror i del C. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Den obligatoriska märkningen av de analytiska beståndsdelarna i en viss foderråvara i förteckningen grundar sig på om en viss produkt innehåller höga halter av en viss beståndsdel eller om framställningsprocessen har ändrat produktens näringsmässiga egenskaper. |
| --- | --- |

13.

| 14. | I artikel 15 g i förordning (EG) nr 767/2009, jämförd med punkt 6 i bilaga I till samma förordning, fastställs märkningskrav i fråga om vattenhalt. I artikel 16.1 b i den förordningen, jämförd med dess bilaga V, fastställs märkningskrav för andra analytiska beståndsdelar. Enligt punkt 5 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 ska dessutom mängden aska som inte kan lösas i saltsyra anges om den i allmänhet överstiger 2,2 % eller om den, för vissa foderråvaror, överstiger den gräns som fastställs i det berörda avsnittet i bilaga V till den förordningen. Några av posterna i förteckningen över foderråvaror i del C avviker emellertid från dessa regler enligt följande:






  a) | De obligatoriska märkningsuppgifterna rörande de analytiska beståndsdelarna i förteckningen över foderråvaror i del C ska ersätta de obligatoriska märkningsuppgifterna i det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- | --- |

14.

a)

De obligatoriska märkningsuppgifterna rörande de analytiska beståndsdelarna i förteckningen över foderråvaror i del C ska ersätta de obligatoriska märkningsuppgifterna i det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009.

| b) | Om kolumnen för obligatoriska märkningsuppgifter i förteckningen över foderråvaror i del C har lämnats tom för de analytiska beståndsdelar som enligt det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009 skulle behöva anges, behöver ingen av dessa beståndsdelar anges. Om det däremot för aska som inte kan lösas i saltsyra inte har fastställts någon mängd i del C i förteckningen över foderråvaror, ska mängden anges om den överstiger 2,2 %. |
| --- | --- |

b)

Om kolumnen för obligatoriska märkningsuppgifter i förteckningen över foderråvaror i del C har lämnats tom för de analytiska beståndsdelar som enligt det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009 skulle behöva anges, behöver ingen av dessa beståndsdelar anges. Om det däremot för aska som inte kan lösas i saltsyra inte har fastställts någon mängd i del C i förteckningen över foderråvaror, ska mängden anges om den överstiger 2,2 %.

| c) | Om ett eller flera specifika värden har fastställts för vattenhalt i kolumnen ”Obligatorisk märkningsuppgift” i förteckningen över foderråvaror i del C, gäller dessa värden i stället för värdena i punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009. Om vattenhalten emellertid understiger 14 % behöver den inte anges. Om ingen specifik vattenhalt har fastställts i den kolumnen ska punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Om ett eller flera specifika värden har fastställts för vattenhalt i kolumnen ”Obligatorisk märkningsuppgift” i förteckningen över foderråvaror i del C, gäller dessa värden i stället för värdena i punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009. Om vattenhalten emellertid understiger 14 % behöver den inte anges. Om ingen specifik vattenhalt har fastställts i den kolumnen ska punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 tillämpas.

| 15. | En foderföretagare som hävdar att en foderråvara har fler egenskaper än de som anges i kolumnen ”Beskrivning” i förteckningen över foderråvaror i del C, eller hänvisar till en bearbetningsmetod som anges i del B som kan jämföras med ett krav (exempelvis skydd mot nedbrytning i våmmen), ska uppfylla kraven i artikel 13 i förordning (EG) nr 767/2009. Foderråvaror får dessutom uppfylla särskilda näringsbehov enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Om en foderråvara som förtecknas i del C, för vilken det i en fotnot krävs att benämningen ska kompletteras med arten, består av flera arter, kan den endast betraktas som en foderråvara om egenskaperna hos och ursprunget för de växter eller djur som används för foderråvarorna, eller delar därav, är desamma. |
| --- | --- |

16.

DEL B

Ordlista för bearbetningsmetoder

| | Bearbetningsmetod | Definition | Benämning/Tilläggsbeskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Luftfraktionering | Avskiljning av partiklar med hjälp av en luftström. | Luftfraktionerad |
| 2 | Aspiration | Bearbetningsmetod för att avlägsna stoft, fina partiklar och spannmålsdamm under förflyttning av spannmål med hjälp av en luftström. | Aspirerad |
| 3 | Blanchering | Bearbetningsmetod bestående av värmebehandling av ett organiskt ämne genom kokning eller ångkokning för att denaturera naturliga enzymer, mjuka upp vävnad och avlägsna råa smakämnen, följd av nedsänkning i kallt vatten för att kokningen ska avstanna. | Blancherad |
| 4 | Blekning | Avlägsnande av naturligt förekommande färg genom kemiska eller fysiska processer eller genom användning av blekjord. | Blekt |
| 5 | Nedkylning | Sänkning av temperaturen under omgivande temperatur men över fryspunkten för att främja hållbarheten. | Kyld |
| 6 | Hackning | Reduktion av partikelstorleken med hjälp av en eller flera knivar. | Hackad |
| 7 | Rensning | Avlägsnande av föremål (föroreningar, t.ex. stenar) eller växtdelar, t.ex. lösa stråpartiklar, fröskal eller ogräs. | Rensad/sorterad |
| 8 | Koncentration
   (12) | Avlägsnande av vatten och/eller andra beståndsdelar. (13) | Koncentrat |
| 9 | Kondensering | Ett ämnes övergång från gasformigt till flytande. | Kondenserad |
| 10 | Beredning | Tillförsel av värme för att förändra de fysiska och kemiska egenskaperna hos foderråvaror. | Beredd |
| 11 | Krossning | Mekanisk reduktion av partikelstorleken via en kross. | Krossad |
| 12 | Kristallisering | Rening genom bildande av fasta kristaller från en vätskelösning. Orenheter i vätskan binds vanligen inte i kristallens gitterstruktur. | Kristalliserad |
| 13 | Skalning
   (14)
  (decortication) | Fullständigt eller partiellt borttagande av de yttersta skikten på sädeskorn, frön, frukter, nötter etc. | Skalad, delvis skalad |
| 14 | Skalning (dehulling/dehusking) | Avlägsnande av de yttre skalen på bönor, sädeskorn och frön, vanligen på mekanisk väg. | Skalad eller borttagen hinna eller spritad (15) |
| 15 | Depektinisering | Extraktion av pektiner från en foderråvara. | Depektiniserad |
| 16 | Dehydrering | Bearbetningsmetod där fukt extraheras. | Dehydrerad |
| 17 | Avslemning | Bearbetningsmetod för att avlägsna slemlagret på ytan. | Avslemmad |
| 18 | Avsockring | Fullständigt eller partiellt avlägsnande på kemisk eller mekanisk väg av mono- eller disackarider från melass och andra ämnen som innehåller socker. | Avsockrad, delvis avsockrad |
| 19 | Avgiftning | Bearbetningsmetod för att förstöra giftiga föroreningar eller reducera deras koncentration. | Avgiftad |
| 20 | Destillering | Fraktionering av vätskor genom kokning och insamling av den kondenserade ångan i en separat behållare. | Destillerad |
| 21 | Torkning | Torkning på naturlig eller artificiell väg. | Torkad på naturlig eller artificiell väg, beroende på vad som är tillämpligt |
| 22 | Ensilering | Bearbetningsmetod genom vilken naturlig försämring av foderråvaror kontrolleras genom syrning under anaeroba förhållanden till följd av naturlig fermentering och/eller tillsats av ensileringstillsatser. | Ensilerad |
| 23 | Avdunstning | Reducering av vatteninnehållet. | Avdunstad |
| 24 | Expandering | Termisk process där kraftig förångning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten öppnas upp. | Expanderad eller svälld |
| 25 | Oljeutvinning genom pressning | Avlägsnande av olja/fett genom pressning. | Expeller/presskaka och olja/fett |
| 26 | Extraktion | Avlägsnande genom partiell eller fullständig separering av lösliga beståndsdelar från en råvara med vatten eller annat lösningsmedel till flytande och fasta faser, varvid de resulterande materialen är ett extrakt (16) och en eller flera samprodukter från extraktion (17). | Extrakt/olja/socker eller samprodukt från extraktion/mjöl/melass/pressmassa, beroende på vad som är tillämpligt |
| 27 | Extrudering | Termisk process där snabb avdunstning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten bryts ned, samtidigt som produkten formas genom att den passerar genom en viss öppning. | Extruderad |
| 28 | Fermentering | Bearbetningsmetod där mikroorganismer såsom bakterier, svamp eller jästsvampar antingen framställs eller används för att förändra materialets kemiska sammansättning/egenskaper. | Fermenterad |
| 29 | Filtrering | Bearbetningsmetod att låta vätska passerar genom ett poröst medie- eller membranfilter i syfte att avlägsna fasta partiklar, som resulterar i en filtrerad foderråvara och filterresten2. | Filtrerad |
| 30 | Omvandling till flingor | Valsning av en fuktig råvara som värmebehandlats för att framställa fint material. | Flingor |
| 31 | Mjölframställning | Reducering av partikelstorleken hos torra korn och underlättande av fraktionering (främst mjöl, kli och klimjöl). | Mjöl, kli, klimjöl (18) eller foder, beroende på vad som är tillämpligt |
| 32 | Kylseparering | Nedkylning av oljor för att separera de mer mättade från de mer omättade beståndsdelarna i oljan. Mer mättade beståndsdelar i oljan stelnar vid nedkylning, medan de mer omättade är flytande och får exempelvis dekanteras. Den kylseparerade produkten är den stelnade oljan. | Kylseparerad |
| 33 | Fragmentering | En process där foderråvaror krossas till fragment. | Fragmenterad |
| 34 | Stekning | Beredning av foderråvaror i olja eller fett. | Stekt |
| 35 | Gelning/gelatinering | Bearbetningsmetod för att bilda en gel, ett fast geléartat material med egenskaper som varierar från mjukt och svagt till hårt och segt, vanligtvis med hjälp av geleringsmedel. | Gelatinerad |
| 36 | Granulering | Behandling av foderråvaror för att erhålla en särskild partikelstorlek och konsistens. | Granulerad |
| 37 | Malning | Reduktion av fasta foderråvarors partikelstorlek genom en torr eller våt bearbetning. | Mald |
| 38 | Uppvärmning | Värmebehandlingar som utförs under särskilda förhållanden som tryck och fukt. | Uppvärmd/värmebehandlad |
| 39 | Hydrogenering | Katalytisk metod för att mätta dubbelbindningar av oljor/fetter/fettsyror och som utförs vid hög temperatur under vätgastryck, för att erhålla helt eller delvis mättade triglycerider/fettsyror, eller polyoler genom att reducera karbonylgrupper av kolhydrater till hydroxylgrupper. | Hydrogenerad, delvis hydrogenerad |
| 40 | Hydrolys | Reduktion av molekylstorlek genom lämplig behandling med vatten och antingen värme/tryck, enzymer eller syra/alkalier. För hydrolyserade foderråvaror som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009 gäller den definition som fastställs i den förordningen. | Hydrolyserad |
| 41 | Förvätskning | Övergång från en fast eller gasformig fas till en vätska. | Förvätskad |
| 42 | Urlakning | Bearbetningsmetod där antingen en råvara som föreslås ingå i en foderråvara eller en foderråvara i sig placeras i en vätska för att lösa upp dess föreningar med mekaniska metoder. Detta leder till en reduktion av foderråvarans storlek.2 | Macererad |
| 43 | Mältning | Få spannmål att börja gro för att aktivera naturligt förekommande enzymer som kan bryta ner stärkelse till fermenteringsbara kolhydrater och proteiner till aminosyror och peptider. | Mältad |
| 44 | Smältning | Övergång från en fast till en flytande fas genom tillförsel av värme. | Smält |
| 45 | Mikronisering | En process där den genomsnittliga partikeldiametern hos ett fast material minskas till mikrometerskalan. | Mikroniserad |
| 46 | Förkokning | En process med blötläggning i vatten och värmebehandling så att stärkelsen gelatineras fullständigt, och därefter torkning. | Förkokt |
| 47 | Pastörisering | Uppvärmning till en viss temperatur under en fastställd tid för att eliminera skadliga mikroorganismer, följt av snabb nedkylning. | Pastöriserad |
| 48 | Skalning (peeling) | Avlägsnande av skalet från frukter och grönsaker. | Skalad |
| 49 | Pelletering | Sammanpressning genom ett munstycke. | Pellets, pelleterad |
| 50 | Slipning av ris | Avlägsnande av i stort sett allt eller delar av kli och embryo från skalat ris. | Helt slipat ris/slipat ris |
| 51 | Förklistring | Förändring av stärkelsen för att väsentligt öka dess förmåga att svälla i kallt vatten. | Förklistrad (19) |
| 52 | Pressning
   (20) | Partiell eller fullständig separering av flytande och fasta faser genom mekaniska krafter | Pressad |
| 53 | Raffinering | Fullständigt eller partiellt avlägsnande av orenheter eller oönskade beståndsdelar på kemisk eller fysisk väg. | Raffinerad, delvis raffinerad |
| 54 | Rostning | Uppvärmning av foderråvaror till torrt tillstånd för att förbättra dess smältbarhet, öka färgen och/eller reducera naturligt förekommande näringshämmande faktorer. | Rostad |
| 55 | Valsning | Reduktion av partikelstorleken genom att materialet, t.ex. spannmål, passerar mellan valspar. | Valsad |
| 56 | Skydd mot nedbrytning i våmmen | Bearbetningsmetod som genom antingen en fysisk behandling med hjälp av värme, tryck, ånga och kombinationer av sådana behandlingar och/eller genom t.ex. lignosulfonater, natriumhydroxid eller organiska syror (exempelvis propionsyra eller garvsyra) syftar till att skydda näringsämnena mot nedbrytning i våmmen.
  Foderråvaror får inte skyddas mot nedbrytning i våmmen genom formaldehyd | Våmmen skyddad tack vare [fyll i beroende på vad som är tillämpligt] |
| 57 | Siktning/sållning | Avskiljning av partiklar av olika storlek genom att låta foderråvarorna passera genom ett eller flera såll samtidigt som det skakas eller hälls över sållets yta. | Siktad, sållad |
| 58 | Skumning | Separering av det flytande översta lagret av en vätska på mekanisk väg, t.ex. mjölkfett. | Skummad |
| 59 | Skivning | Foderråvarorna skärs i platta bitar. | Skivad |
| 60 | Blötläggning/stöpning | Fuktning och uppmjukning av foderråvaror, vanligtvis frön, för att minska beredningstiden, underlätta avlägsnandet av fröskal och främja vattenupptaget för att aktivera groningsprocessen eller reducera koncentrationen av naturligt förekommande näringshämmande faktorer. | Blötlagd/stöpt |
| 61 | Sprejtorkning | Minskning av vattenhalten i en vätska genom att finfördela foderråvaran till en aerosol för att öka dess yta i förhållande till vikten och därefter utsätta den för en varmluftström. | [Sprej]torkad, pulver |
| 62 | Ångkokning | En process där ånga under tryck används för uppvärmning och beredning för att förbättra smältbarheten. | Ångkokt |
| 63 | Rostning | Uppvärmning med hjälp av torr värme, vanligtvis tillämpad på oljefrön, t.ex. för att minska eller avlägsna naturligt förekommande näringshämmande faktorer. | Rostad |
| 64 | Ultrafiltrering | Filtrering av vätskor genom ett fint membran som är genomsläppligt endast för små molekyler. | Ultrafiltrerad |
| 65 | Groddborttagning | En process för fullständigt eller delvis avlägsnande av grodden i krossade spannmål. | Utan grodd |
| 66 | Infraröd mikronisering | En termisk process där infraröd uppvärmning används för att bereda och rosta spannmål, rötter, frön eller rotknölar, eller deras samprodukter, och som vanligtvis följs av omvandling till flingor. | Infraröd mikronisering |
| 67 | Spaltning av olja/fetter och hydrogenerade oljor/fetter | Kemisk process med hydrolys av fetter/oljor. Fetters/oljors reaktion med vatten vid hög temperatur och under högt tryck resulterar i obearbetade fettsyror i den vattenavvisande fasen och sötvatten (rå glycerol) i den hydrofila fasen. | Spaltad |
| 68 | Ultraljudsbehandling | Frigörande av lösliga föreningar genom mekanisk bearbetning med kraftultraljud och värme i vatten. | Ultraljudsbehandlad |
| 69 | Mekaniskt borttagande av livsmedelsförpackningar | Mekaniskt borttagande av förpackningsmaterial. | Mekaniskt uppackad |
| 70 | Alkalibehandling


  [sodabehandling] | Applicering av natriumhydroxid (21) på en fiberrik foderråvara för att förbättra dess smältbarhet. | Sodabehandlad |

Bearbetningsmetod

Definition

Benämning/Tilläggsbeskrivning

1

Luftfraktionering

Avskiljning av partiklar med hjälp av en luftström.

Luftfraktionerad

2

Aspiration

Bearbetningsmetod för att avlägsna stoft, fina partiklar och spannmålsdamm under förflyttning av spannmål med hjälp av en luftström.

Aspirerad

3

Blanchering

Bearbetningsmetod bestående av värmebehandling av ett organiskt ämne genom kokning eller ångkokning för att denaturera naturliga enzymer, mjuka upp vävnad och avlägsna råa smakämnen, följd av nedsänkning i kallt vatten för att kokningen ska avstanna.

Blancherad

4

Blekning

Avlägsnande av naturligt förekommande färg genom kemiska eller fysiska processer eller genom användning av blekjord.

Blekt

5

Nedkylning

Sänkning av temperaturen under omgivande temperatur men över fryspunkten för att främja hållbarheten.

Kyld

6

Hackning

Reduktion av partikelstorleken med hjälp av en eller flera knivar.

Hackad

7

Rensning

Avlägsnande av föremål (föroreningar, t.ex. stenar) eller växtdelar, t.ex. lösa stråpartiklar, fröskal eller ogräs.

Rensad/sorterad

8

Koncentration
   (12)

Avlägsnande av vatten och/eller andra beståndsdelar. (13)

Koncentrat

9

Kondensering

Ett ämnes övergång från gasformigt till flytande.

Kondenserad

10

Beredning

Tillförsel av värme för att förändra de fysiska och kemiska egenskaperna hos foderråvaror.

Beredd

11

Krossning

Mekanisk reduktion av partikelstorleken via en kross.

Krossad

12

Kristallisering

Rening genom bildande av fasta kristaller från en vätskelösning. Orenheter i vätskan binds vanligen inte i kristallens gitterstruktur.

Kristalliserad

13

Skalning
   (14)
  (decortication)

Fullständigt eller partiellt borttagande av de yttersta skikten på sädeskorn, frön, frukter, nötter etc.

Skalad, delvis skalad

14

Skalning (dehulling/dehusking)

Avlägsnande av de yttre skalen på bönor, sädeskorn och frön, vanligen på mekanisk väg.

Skalad eller borttagen hinna eller spritad (15)

15

Depektinisering

Extraktion av pektiner från en foderråvara.

Depektiniserad

16

Dehydrering

Bearbetningsmetod där fukt extraheras.

Dehydrerad

17

Avslemning

Bearbetningsmetod för att avlägsna slemlagret på ytan.

Avslemmad

18

Avsockring

Fullständigt eller partiellt avlägsnande på kemisk eller mekanisk väg av mono- eller disackarider från melass och andra ämnen som innehåller socker.

Avsockrad, delvis avsockrad

19

Avgiftning

Bearbetningsmetod för att förstöra giftiga föroreningar eller reducera deras koncentration.

Avgiftad

20

Destillering

Fraktionering av vätskor genom kokning och insamling av den kondenserade ångan i en separat behållare.

Destillerad

21

Torkning

Torkning på naturlig eller artificiell väg.

Torkad på naturlig eller artificiell väg, beroende på vad som är tillämpligt

22

Ensilering

Bearbetningsmetod genom vilken naturlig försämring av foderråvaror kontrolleras genom syrning under anaeroba förhållanden till följd av naturlig fermentering och/eller tillsats av ensileringstillsatser.

Ensilerad

23

Avdunstning

Reducering av vatteninnehållet.

Avdunstad

24

Expandering

Termisk process där kraftig förångning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten öppnas upp.

Expanderad eller svälld

25

Oljeutvinning genom pressning

Avlägsnande av olja/fett genom pressning.

Expeller/presskaka och olja/fett

26

Extraktion

Avlägsnande genom partiell eller fullständig separering av lösliga beståndsdelar från en råvara med vatten eller annat lösningsmedel till flytande och fasta faser, varvid de resulterande materialen är ett extrakt (16) och en eller flera samprodukter från extraktion (17).

Extrakt/olja/socker eller samprodukt från extraktion/mjöl/melass/pressmassa, beroende på vad som är tillämpligt

27

Extrudering

Termisk process där snabb avdunstning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten bryts ned, samtidigt som produkten formas genom att den passerar genom en viss öppning.

Extruderad

28

Fermentering

Bearbetningsmetod där mikroorganismer såsom bakterier, svamp eller jästsvampar antingen framställs eller används för att förändra materialets kemiska sammansättning/egenskaper.

Fermenterad

29

Filtrering

Bearbetningsmetod att låta vätska passerar genom ett poröst medie- eller membranfilter i syfte att avlägsna fasta partiklar, som resulterar i en filtrerad foderråvara och filterresten2.

Filtrerad

30

Omvandling till flingor

Valsning av en fuktig råvara som värmebehandlats för att framställa fint material.

Flingor

31

Mjölframställning

Reducering av partikelstorleken hos torra korn och underlättande av fraktionering (främst mjöl, kli och klimjöl).

Mjöl, kli, klimjöl (18) eller foder, beroende på vad som är tillämpligt

32

Kylseparering

Nedkylning av oljor för att separera de mer mättade från de mer omättade beståndsdelarna i oljan. Mer mättade beståndsdelar i oljan stelnar vid nedkylning, medan de mer omättade är flytande och får exempelvis dekanteras. Den kylseparerade produkten är den stelnade oljan.

Kylseparerad

33

Fragmentering

En process där foderråvaror krossas till fragment.

Fragmenterad

34

Stekning

Beredning av foderråvaror i olja eller fett.

Stekt

35

Gelning/gelatinering

Bearbetningsmetod för att bilda en gel, ett fast geléartat material med egenskaper som varierar från mjukt och svagt till hårt och segt, vanligtvis med hjälp av geleringsmedel.

Gelatinerad

36

Granulering

Behandling av foderråvaror för att erhålla en särskild partikelstorlek och konsistens.

Granulerad

37

Malning

Reduktion av fasta foderråvarors partikelstorlek genom en torr eller våt bearbetning.

Mald

38

Uppvärmning

Värmebehandlingar som utförs under särskilda förhållanden som tryck och fukt.

Uppvärmd/värmebehandlad

39

Hydrogenering

Katalytisk metod för att mätta dubbelbindningar av oljor/fetter/fettsyror och som utförs vid hög temperatur under vätgastryck, för att erhålla helt eller delvis mättade triglycerider/fettsyror, eller polyoler genom att reducera karbonylgrupper av kolhydrater till hydroxylgrupper.

Hydrogenerad, delvis hydrogenerad

40

Hydrolys

Reduktion av molekylstorlek genom lämplig behandling med vatten och antingen värme/tryck, enzymer eller syra/alkalier. För hydrolyserade foderråvaror som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009 gäller den definition som fastställs i den förordningen.

Hydrolyserad

41

Förvätskning

Övergång från en fast eller gasformig fas till en vätska.

Förvätskad

42

Urlakning

Bearbetningsmetod där antingen en råvara som föreslås ingå i en foderråvara eller en foderråvara i sig placeras i en vätska för att lösa upp dess föreningar med mekaniska metoder. Detta leder till en reduktion av foderråvarans storlek.2

Macererad

43

Mältning

Få spannmål att börja gro för att aktivera naturligt förekommande enzymer som kan bryta ner stärkelse till fermenteringsbara kolhydrater och proteiner till aminosyror och peptider.

Mältad

44

Smältning

Övergång från en fast till en flytande fas genom tillförsel av värme.

Smält

45

Mikronisering

En process där den genomsnittliga partikeldiametern hos ett fast material minskas till mikrometerskalan.

Mikroniserad

46

Förkokning

En process med blötläggning i vatten och värmebehandling så att stärkelsen gelatineras fullständigt, och därefter torkning.

Förkokt

47

Pastörisering

Uppvärmning till en viss temperatur under en fastställd tid för att eliminera skadliga mikroorganismer, följt av snabb nedkylning.

Pastöriserad

48

Skalning (peeling)

Avlägsnande av skalet från frukter och grönsaker.

Skalad

49

Pelletering

Sammanpressning genom ett munstycke.

Pellets, pelleterad

50

Slipning av ris

Avlägsnande av i stort sett allt eller delar av kli och embryo från skalat ris.

Helt slipat ris/slipat ris

51

Förklistring

Förändring av stärkelsen för att väsentligt öka dess förmåga att svälla i kallt vatten.

Förklistrad (19)

52

Pressning
   (20)

Partiell eller fullständig separering av flytande och fasta faser genom mekaniska krafter

Pressad

53

Raffinering

Fullständigt eller partiellt avlägsnande av orenheter eller oönskade beståndsdelar på kemisk eller fysisk väg.

Raffinerad, delvis raffinerad

54

Rostning

Uppvärmning av foderråvaror till torrt tillstånd för att förbättra dess smältbarhet, öka färgen och/eller reducera naturligt förekommande näringshämmande faktorer.

Rostad

55

Valsning

Reduktion av partikelstorleken genom att materialet, t.ex. spannmål, passerar mellan valspar.

Valsad

56

Skydd mot nedbrytning i våmmen

Bearbetningsmetod som genom antingen en fysisk behandling med hjälp av värme, tryck, ånga och kombinationer av sådana behandlingar och/eller genom t.ex. lignosulfonater, natriumhydroxid eller organiska syror (exempelvis propionsyra eller garvsyra) syftar till att skydda näringsämnena mot nedbrytning i våmmen.

Foderråvaror får inte skyddas mot nedbrytning i våmmen genom formaldehyd

Våmmen skyddad tack vare [fyll i beroende på vad som är tillämpligt]

57

Siktning/sållning

Avskiljning av partiklar av olika storlek genom att låta foderråvarorna passera genom ett eller flera såll samtidigt som det skakas eller hälls över sållets yta.

Siktad, sållad

58

Skumning

Separering av det flytande översta lagret av en vätska på mekanisk väg, t.ex. mjölkfett.

Skummad

59

Skivning

Foderråvarorna skärs i platta bitar.

Skivad

60

Blötläggning/stöpning

Fuktning och uppmjukning av foderråvaror, vanligtvis frön, för att minska beredningstiden, underlätta avlägsnandet av fröskal och främja vattenupptaget för att aktivera groningsprocessen eller reducera koncentrationen av naturligt förekommande näringshämmande faktorer.

Blötlagd/stöpt

61

Sprejtorkning

Minskning av vattenhalten i en vätska genom att finfördela foderråvaran till en aerosol för att öka dess yta i förhållande till vikten och därefter utsätta den för en varmluftström.

[Sprej]torkad, pulver

62

Ångkokning

En process där ånga under tryck används för uppvärmning och beredning för att förbättra smältbarheten.

Ångkokt

63

Rostning

Uppvärmning med hjälp av torr värme, vanligtvis tillämpad på oljefrön, t.ex. för att minska eller avlägsna naturligt förekommande näringshämmande faktorer.

Rostad

64

Ultrafiltrering

Filtrering av vätskor genom ett fint membran som är genomsläppligt endast för små molekyler.

Ultrafiltrerad

65

Groddborttagning

En process för fullständigt eller delvis avlägsnande av grodden i krossade spannmål.

Utan grodd

66

Infraröd mikronisering

En termisk process där infraröd uppvärmning används för att bereda och rosta spannmål, rötter, frön eller rotknölar, eller deras samprodukter, och som vanligtvis följs av omvandling till flingor.

Infraröd mikronisering

67

Spaltning av olja/fetter och hydrogenerade oljor/fetter

Kemisk process med hydrolys av fetter/oljor. Fetters/oljors reaktion med vatten vid hög temperatur och under högt tryck resulterar i obearbetade fettsyror i den vattenavvisande fasen och sötvatten (rå glycerol) i den hydrofila fasen.

Spaltad

68

Ultraljudsbehandling

Frigörande av lösliga föreningar genom mekanisk bearbetning med kraftultraljud och värme i vatten.

Ultraljudsbehandlad

69

Mekaniskt borttagande av livsmedelsförpackningar

Mekaniskt borttagande av förpackningsmaterial.

Mekaniskt uppackad

70

Alkalibehandling

[sodabehandling]

Applicering av natriumhydroxid (21) på en fiberrik foderråvara för att förbättra dess smältbarhet.

Sodabehandlad

DEL C

Förteckning över foderråvaror

1.   Spannmål och produkter därav

| Nummer | Benämning (22) | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1 | Korn | Kärnor av Hordeum vulgare L. | |
| 1.1.2 | Svällt korn | Produkt som erhålls från malet korn eller kornkross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck. | Stärkelse |
| 1.1.3 | Rostat korn | Produkt från kornrostningsprocess, delvis rostad och med svag färg. | Stärkelse, om > 10 %
  Råprotein, om > 15 % |
| 1.1.4 | Kornflingor | Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalat korn. Den får innehålla en liten mängd skaldelar. | Stärkelse |
| 1.1.5 | Kornfiber | Produkt som härrör från framställningen av kornstärkelse. Den består av frövitepartiklar och huvudsakligen av fiber. | Växttråd
  Råprotein, om > 10 % |
| 1.1.6 | Kornskal | Produkt som erhålls efter torrmalning, sållning och skalning av kornkärnorna. | Växttråd
  Råprotein, om > 10 % |
| 1.1.7 | Kornklimjöl | Produkt som erhålls vid bearbetningen av sållat, skalat korn till pärlgryn, semolina eller mjöl. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan. | Växttråd
  Stärkelse |
| 1.1.8 | Kornprotein | Produkt av korn som erhålls sedan stärkelse och kli separerats från varandra. Den består huvudsakligen av protein. | Råprotein |
| 1.1.9 | Kornproteinfoder | Produkt av korn som erhålls efter stärkelseseparationen. Den består huvudsakligen av protein och frövita. | Vattenhalt, om < 45 % eller > 60 %
  Om vattenhalt < 45 %:






  — | Råprotein |

Nummer

Benämning (22)

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

1.1.1

Korn

Kärnor av Hordeum vulgare L.

1.1.2

Svällt korn

Produkt som erhålls från malet korn eller kornkross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.1.3

Rostat korn

Produkt från kornrostningsprocess, delvis rostad och med svag färg.

Stärkelse, om > 10 %

Råprotein, om > 15 %

1.1.4

Kornflingor

Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalat korn. Den får innehålla en liten mängd skaldelar.

Stärkelse

1.1.5

Kornfiber

Produkt som härrör från framställningen av kornstärkelse. Den består av frövitepartiklar och huvudsakligen av fiber.

Växttråd

Råprotein, om > 10 %

1.1.6

Kornskal

Produkt som erhålls efter torrmalning, sållning och skalning av kornkärnorna.

Växttråd

Råprotein, om > 10 %

1.1.7

Kornklimjöl

Produkt som erhålls vid bearbetningen av sållat, skalat korn till pärlgryn, semolina eller mjöl. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan.

Växttråd

Stärkelse

1.1.8

Kornprotein

Produkt av korn som erhålls sedan stärkelse och kli separerats från varandra. Den består huvudsakligen av protein.

Råprotein

1.1.9

Kornproteinfoder

Produkt av korn som erhålls efter stärkelseseparationen. Den består huvudsakligen av protein och frövita.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 45 %:

—

Råprotein

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.1.10

Vattenlösliga restprodukter av korn

Produkt av korn som erhålls efter våt stärkelse- och proteinextraktion.

Råprotein

1.1.11

Kornkli

Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållade kärnor av skalat korn. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och av kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Växttråd

1.1.12

Flytande kornstärkelse

Sekundär stärkelsefraktion som erhålls vid utvinning av stärkelse från korn.

Om vattenhalt < 50 %:

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.1.13

Sållrester av mältat korn

Produkt från mekanisk sållning (storleksfraktionering) bestående av små kornkärnor och fraktioner av kornkärnor som separerats före maltningsprocessen.

Växttråd

Råaska, om > 2,2 %

1.1.14

Mältat korn och maltdamm

Produkt bestående av fraktioner av kornkärnor och malt som separerats under malttillverkningen.

Växttråd

1.1.15

Skal från mältat korn

Produkt som härrör från rensning av mältat korn, bestående av skalfraktioner och damm.

Växttråd

1.1.16

Våta fasta partiklar av korn från destillering

Produkt som härrör från etanolframställning från korn. Den innehåller fasta foderfraktioner från destillering.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.1.17

Våta vattenlösliga restprodukter av korn från destillering

Produkt som härrör från etanolframställning från korn. Den innehåller vattenlösliga foderfraktioner från destillering.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.1.18

Malt
   (23)

Produkt från groddad spannmål som torkats, malts och/eller extraherats.

1.1.19

Malttrådar
   (23)

Produkt som härrör från groddad mältad spannmål och rensning av malt bestående av rottrådar, spannmålsdamm, skal och små krossade kärnor av mältad spannmål.

1.2.1

Majs
   (24)

Kärnor av Zea mays L ssp. mays.

1.2.2

Majsflingor
   (24)

Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalad majs. Den får innehålla en liten mängd skaldelar.

Stärkelse

1.2.3

Majsklimjöl
   (24)

Produkt från framställningen av mjöl eller semolina av majs. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar från vilka mindre av frövitan tagits bort än i majskli. Den får innehålla fragment av majsgroddar.

Växttråd

Stärkelse

Råfett, om > 5 %

1.2.4

Majskli
   (24)

Produkt från framställningen av mjöl eller semolina av majs. Den består huvudsakligen av yttre skal och en del fragment av majsgroddar med en viss mängd frövita.

Växttråd

1.2.5

Majskolvar
   (24)

Den innersta delen av majskolven. Även små kvantiteter majs och blad som inte avlägsnats vid den mekaniska skörden får ingå.

Växttråd

Stärkelse

1.2.6

Sållrester av majs
   (24)

Fraktioner av majskärnor som separerats genom sållningsprocessen vid produktinmatningen.

1.2.7

Majsfiber
   (24)

Produkt som härrör från framställningen av majsstärkelse. Den består huvudsakligen av fiber.

Vattenhalt, om < 50 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 50 %:

| — | Växttråd |
| --- | --- |

—

Växttråd

1.2.8

Majsprotein [Majsgluten]
   (24)

Produkt som härrör från framställningen av majsstärkelse. Den består huvudsakligen av protein (prolaminer) som erhålls vid stärkelseseparationen.

Vattenhalt, om < 70 % eller > 90 %

Om vattenhalt < 70 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.2.9

Majsproteinfoder [Majsglutenfoder] (24)

Produkt som erhålls vid framställningen av majsstärkelse. Den består av kli och vattenlösliga restprodukter av majs. I produkten får även ingå majskross och samprodukter från oljeextraktion ur majsgroddar. Andra produkter som härrör från stärkelse och från raffinering eller fermentering av stärkelseprodukter får tillsättas.

Får innehålla upp till 2 % natrium och 2 % klorid.

Vattenhalt, om < 40 % eller > 65 %

Om vattenhalt < 40 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

| — | Växttråd |
| --- | --- |

—

Växttråd

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.2.10

Majsgroddar
   (24)

Produkt från framställningen av semolina, mjöl eller stärkelse av majs. Den består huvudsakligen av majsgroddar, yttre skal och delar av frövitan.

Vattenhalt, om < 40 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 40 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

| — | Råfett |
| --- | --- |

—

Råfett

1.2.11

Majsgroddsexpeller
   (24)

Produkt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av bearbetade majsgroddar på vilka delar av frövita och fröskal får sitta kvar.

Råprotein

Råfett

1.2.12

Majsgroddsmjöl
   (24)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av bearbetade majsgroddar.

Råprotein

1.2.13

Majsgroddsolja
   (24)

Olja och fett som erhålls genom pressning och/eller extraktion av majsgroddar

Vattenhalt, om > 1 %

1.2.14

Svälld majs
   (24)

Produkt som erhålls från mald majs eller majskross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.2.15

Blötläggningsvätska för majs
   (24)

Koncentrerad flytande fraktion som härrör från blötläggning av majs.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 65 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.2.16

Sockermajsensilage
   (24)

Samprodukt från sockermajsförädlingsindustrin som består av majskolvens innersta del, skalet och kärnornas fäste. Produkten är hackad och avrunnen eller pressad. Framställd genom hackning av sockermajskolvar, skal och täckblad; även sockermajskärnor ingår.

Växttråd

1.2.17

Krossad majs utan grodd
   (24)

Produkt som erhålls genom groddborttagning av krossad majs. Den består huvudsakligen av yttre skal och en del fragment av majsgroddar med en viss mängd frövita.

Växttråd

Stärkelse

1.2.18

Majsgryn
   (24)

Hårda bitar av mald majs som innehåller lite mängd eller inget kli eller groddar.

Växttråd

Stärkelse

1.2.19

Majsgroddsmjölfoder
   (24)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av bearbetade majsgroddar. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Råprotein

1.2.20

Majskolvblandning

Kärnor och kolvar av majs

1.2.21

Majskolvblandning med skal

Kärnor, kolvar och skal av majs

1.3.1

Hirs

Kärnor av Panicum miliaceum L.

1.4.1

Havre

Kärnor av Avena sativa L. och andra odlade arter av havre.

1.4.2

Skalad havre

Skalade havrekärnor.

1.4.3

Havreflingor

Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalat havre. Den får innehålla en liten mängd havreskal.

Stärkelse

1.4.4

Havreklimjöl

Produkt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre för att framställa havregryn och mjöl. Den består huvudsakligen av havrekli och en del frövita.

Växttråd

Stärkelse

1.4.5

Havrekli

Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållade, skalade kärnor. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Växttråd

1.4.6

Havreskal

Produkt som erhålls vid skalning av havrekärnor.

Växttråd

1.4.7

Svälld havre

Produkt som erhålls från mald havre eller havrekross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.4.8

Rensad havre

Rensad havre från vilken skalet avlägsnats.

Växttråd

Stärkelse

1.4.9

Havremjöl

Produkt som erhålls genom malning av havrekorn.

Växttråd

Stärkelse

1.4.10

Foderhavremjöl

Havreprodukt med högt stärkelseinnehåll, efter skalning.

Växttråd

1.4.11

Foderhavre

Produkt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre för att framställa havregryn och mjöl. Den består huvudsakligen av havrekli och en del frövita.

Växttråd

1.5.1

Extraherat quinoafrö

Rensade hela frön av quinoaplantan (Chenopodium quinoa Willd.) från vilka saponiner i frönas yttre lager har avlägsnats.

1.6.1

Brutet ris

Del av riskärnan från Oryza Sativa L. som är kortare än tre fjärdedelar av en hel kärna. Riset får vara förkokt.

Stärkelse

1.6.2

Slipat ris

Råris från vilket det mesta av kli och embryo har avlägsnats under slipningen. Riset får vara förkokt.

Stärkelse

1.6.3

Förklistrat ris

Produkt som erhålls från slipat eller brutet ris genom förklistring.

Stärkelse

1.6.4.

Extruderat ris

Produkt som erhålls genom extrudering av rismjöl.

Stärkelse

1.6.5

Risflingor

Produkt som erhålls genom att förklistrade riskärnor eller krossade kärnor omvandlas till flingor.

Stärkelse

1.6.6

Råris

Paddyris (Oryza Sativa L.) från vilket endast ytterskalet har avlägsnats. Processen med skalning och hantering får resultera i viss förlust av kli.

Stärkelse

Växttråd

1.6.7

Malet foderris

Produkt som erhålls genom malning av foderris, bestående antingen av gröna, kritaktiga eller omogna risgryn som avskilts genom siktning vid slipningen av skalat ris eller av normala, skalade risgryn som är gula eller fläckiga.

Stärkelse

1.6.8

Rismjöl

Produkt som erhålls genom malning av slipat ris. Riset får vara förkokt.

Stärkelse

1.6.9

Rårismjöl

Produkt som erhålls genom malning av råris. Riset får vara förkokt.

Stärkelse

Växttråd

1.6.10

Riskli

Produkt som härrör från slipning av ris och huvudsakligen består av de yttre lagren av kärnan (fruktväggen, fröskal, kärna, aleuron) med delar av grodden. Riset får vara förkokt eller extruderat.

Växttråd

1.6.11

Riskli innehållande kalciumkarbonat

Produkt som härrör från slipning av ris och huvudsakligen består av de yttre lagren av kärnan (fruktväggen, fröskal, kärna, aleuron) med delar av grodden. Får innehålla upp till 23 % kalciumkarbonat som används som processhjälpmedel. Riset får vara förkokt.

Växttråd

Kalciumkarbonat

1.6.12

Avfettat riskli

Riskli som härrör från oljeextraktion.

Växttråd

1.6.13

Riskliolja

Olja extraherad från stabiliserat riskli.

1.6.14

Risklimjöl

Produkt från rismjöls- och risstärkelseframställning, som erhålls genom torr- eller våtmalning och siktning. Den består huvudsakligen av stärkelse, protein, fett och fiber. Riset får vara förkokt. Får innehålla upp till 0,25 % natrium och upp till 0,25 % sulfat.

Stärkelse, om > 20 %

Råprotein, om > 10 %

Råfett, om > 5 %

Växttråd

1.6.15

Risklimjöl innehållande kalciumkarbonat

Produkt som härrör från slipning av ris, huvudsakligen bestående av partiklar av aleuronskiktet och frövitan. Får innehålla upp till 23 % kalciumkarbonat som används som processhjälpmedel. Riset får vara förkokt.

Stärkelse

Råprotein

Råfett

Växttråd

Kalciumkarbonat

1.6.16

Ris

Kärnor av Oryza sativa L.

1.6.17

Risgroddar

Produkt som härrör från slipning av ris, huvudsakligen bestående av embryot.

Råfett

Råprotein

1.6.18

Risgroddsexpeller5

Produkt som återstår efter att risgrodden krossats för att utvinna oljan.

Råprotein

Råfett

Växttråd

1.6.20

Risprotein

Produkt från risstärkelseframställning, som erhålls genom våtmalning, siktning, separation, koncentration och torkning.

Råprotein

1.6.21

Flytande risfoder

Koncentrerad flytande produkt från våtmalning och siktning av ris.

Stärkelse

1.6.22

Svällt ris

Produkt som erhålls genom expandering av riskärnor eller krossade kärnor.

Stärkelse

1.6.23

Fermenterat ris

Produkt som erhålls genom fermentering av ris.

Stärkelse

1.6.24

Deformerat slipat ris/slipat ris innehållande kalk

Produkt som härrör från slipning av ris, huvudsakligen bestående av deformerade kärnor och/eller kritaktiga kärnor och/eller skadade kärnor och/eller naturligt färgade kärnor (gröna, röda eller gula) och/eller normala, skalade risgryn, hela eller krossade.

Stärkelse

1.6.25

Omoget slipat ris

Produkt som härrör från slipning av ris och huvudsakligen består av omogna och/eller kritaktiga kärnor.

Stärkelse

1.7.1

Råg

Kärnor av Secale cereale L.

1.7.2

Rågklimjöl

Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållad råg. Den består huvudsakligen av frövitepartiklar med fina fragment av det yttre skalet och en del diverse kärnrester.

Stärkelse

Växttråd

1.7.3

Foderråg

Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållad råg. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar från vilka mindre av frövitan tagits bort än i rågkli.

Stärkelse

Växttråd

1.7.4

Rågkli

Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållad råg. Den består huvudsakligen av fragment av de yttre skalen och kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Stärkelse

Växttråd

1.8.1

Sorghum [Milo]

Kärnor/frön av Sorghum bicolor L. Moench.

1.8.2

Vit sorghum

Kärnor av särskilda sorter av sorghum med vitt fröskal.

1.8.3

Sorghumfoder

Torkad produkt som erhålls under separering av sorghumstärkelse. Den består huvudsakligen av kli. I produkten får även ingå torkade rester av urlakningsvatten och groddar kan tillsättas.

Råprotein

1.9.1

Speltvete

Kärnor av speltvete, Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank eller Triticum monococcum L.

1.9.2

Speltvetekli

Produkt från framställningen av speltmjöl. Den består huvudsakligen av yttre skaldelar och en del speltgroddsfragment samt en viss mängd frövita.

Växttråd

1.9.3

Speltveteskal

Produkt som erhålls vid skalning av speltkärnor.

Växttråd

1.9.4

Speltveteklimjöl

Produkt som erhålls vid bearbetningen av sållad, skalad spelt till speltmjöl. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan.

Växttråd

Stärkelse

1.10.1

Triticale [Rågvete]

Kärnor av hybriden Triticum × Secale cereale L.

1.11.1

Vete

Kärnor av Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. och andra odlade arter av vete.

1.11.2

Veterottrådar

Produkt som härrör från groddat mältat vete och rensning av malt bestående av rottrådar, spannmålsdamm, skal och små krossade kärnor av mältat vete.

1.11.3

Förklistrat vete

Produkt som erhålls från malet vete eller vetekross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.11.4

Veteklimjöl

Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållade vetekärnor eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan.

Växttråd

Stärkelse

1.11.5

Veteflingor

Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalat vete. Den får innehålla en liten mängd veteskaldelar.

Växttråd

Stärkelse

1.11.6

Fodervete

Produkt från framställning av mjöl eller malt, som erhålls från sållade vetekärnor eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och av kärnpartiklar från vilka mindre av frövitan tagits bort än i vetekli.

Växttråd

1.11.7

Vetekli
   (25)

Produkt från framställning av mjöl eller malt, som erhålls från sållade vetekärnor eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och av kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Växttråd

1.11.8

Mältade fermenterade vetepartiklar

Produkt som erhålls genom en bearbetningsmetod som kombinerar mältning och fermentering av vete och vetekli. Efter mältning och fermentering torkas produkten och mals.

Stärkelse

Växttråd

1.11.10

Vetefiber

Fiberprodukt som extraheras vid bearbetning av vete. Den består huvudsakligen av fiber.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 80 %

Om vattenhalt < 60 %:

| — | Växttråd |
| --- | --- |

—

Växttråd

1.11.11

Vetegroddar

Produkt från mjölframställning, huvudsakligen bestående av vetegroddar, valsade eller i annan form, på vilka fragment av frövita och ytterskal får sitta kvar.

Råprotein

Råfett

1.11.12

Fermenterade vetegroddar

Produkt från fermentering av vetegroddar.

Råprotein

Råfett

1.11.13

Vetegroddsexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av vetegroddar (Triticum aestivum L. och Triticum durum Desf. samt andra odlade arter av vete och skalad spelt (Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank och Triticum monococcum L.)), på vilka delar av frövita och fröskal får sitta kvar.

Råprotein

1.11.15

Veteprotein

Veteprotein extraherat vid stärkelse- eller etanolframställning; produkten får delvis ha hydrolyserats.

Råprotein

1.11.16

Veteglutenfoder

Produkt som härrör från framställningen av vetestärkelse och vetegluten. Den består av kli från vilket grodden delvis får ha avlägsnats. Vattenlösliga restprodukter av vete, vetekross samt andra produkter som är härledda ur stärkelse och ur raffinering eller fermentering av stärkelseprodukter får tillsättas.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.11.18

Veteglutenmjöl

Veteprotein som utmärks av en hög viskoelasticitet i hydratiserad form, med minst 80 % protein (N × 6,25) och högst 2 % aska i torrsubstansen.

Råprotein

1.11.19

Flytande vetestärkelse

Produkt som erhålls vid framställningen av stärkelse/glukos och gluten från vete.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 85 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.11.20

Delvis avsockrad vetestärkelse innehållande protein

Produkt som erhålls vid framställningen av vetestärkelse, huvudsakligen innehållande delvis sötad stärkelse, de lösliga proteinerna och andra lösliga delar av frövitan.

Råprotein

Stärkelse

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

1.11.21

Vattenlösliga restprodukter av vete

Produkt av vete som erhålls efter våt protein- och stärkelseextraktion. Produkten får vara hydrolyserad.

Vattenhalt, om < 55 % eller > 85 %

Om vattenhalt < 55 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.11.22

Vetejästkoncentrat

Blöt samprodukt som frigörs efter fermenteringen av vetestärkelse för alkoholframställning.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 80 %

Om vattenhalt < 60 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.11.23

Sållrester av mältat vete

Produkt från mekanisk sållning (storleksfraktionering) bestående av små vetekärnor och fraktioner av vetekärnor som separerats före maltningsprocessen.

Växttråd

1.11.24

Mältat vete och maltdamm

Produkt bestående av fraktioner av vetekärnor och malt som separerats under malttillverkningen.

Växttråd

1.11.25

Skal av mältat vete

Produkt som härrör från rensning av mältat vete, bestående av skalfraktioner och damm.

Växttråd

1.11.26

Vetealeuron

Produkt som erhålls genom att aleuronskiktet avskiljs från vetekli.

Råprotein

Växttråd

1.12.2

Spannmålsmjöl
   (23)

Mjöl av spannmål.

Stärkelse

Växttråd

1.12.3

Proteinkoncentrat från spannmål
   (23)

Koncentrerad och torkad produkt som erhålls från spannmål efter stärkelseseparation genom jästfermentering.

Råprotein

1.12.4

Sållrester av spannmål
   (23)

Produkt från mekanisk sållning (storleksfraktionering) bestående av små korn och fraktioner av kornkärnor, som får vara groddade, och som separerats före ytterligare bearbetning av kornet. Produkten innehåller mer växttråd (t.ex. skal) än ofraktionerat spannmål.

Växttråd

1.12.5

Groddad spannmål
   (23)

Produkt från framställning av mjöl och stärkelse, huvudsakligen bestående av groddad spannmål, valsade eller i annan form, på vilka fragment av frövita och yttre skal får sitta kvar.

Råprotein

Råfett

1.12.6

Sirap av blötläggningsvätska från spannmål
   (23)

Produkt av spannmål som erhålls genom avdunstning av koncentratet av blötläggningsvätskan från fermenteringen och destilleringen av spannmål som använts i framställningen av sädessprit.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.7

Blöt drank
   (23)

Blöt produkt som består av en fast fraktion genom centrifugering och/eller filtrering av blötläggningsvätska från fermenterad och destillerad spannmål som använts i framställningen av sädessprit.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.8

Koncentrerade vattenlösliga restprodukter från destillering
   (23)

Blöt produkt som härrör från framställningen av alkohol genom fermentering och destillering av en mäsk av vete och sockersirap sedan kli och gluten först separerats. Den får innehålla döda celler och/eller delar från de mikroorganismer som används vid fermenteringen.

Får innehålla upp till 4 % kalium vid en vattenhalt på 12 %.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

Råprotein, om > 10 %

1.12.9

Drank och vattenlösliga restprodukter från destillering
   (23)

Produkt som erhålls vid produktionen av alkohol genom fermentering och destillering av mäsk av spannmål och/eller andra stärkelserika och sockerhaltiga produkter. De får innehålla döda celler och/eller delar från de mikroorganismer som används vid fermenteringen. Får innehålla 2 % sulfat och/eller upp till 2 % kalium vid en vattenhalt på 12 %.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 80 %

Om vattenhalt < 60 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.10

Torkad drank
   (23)

Produkt från alkoholdestillering, som erhålls genom torkning av fasta samprodukter av fermenterad spannmål. Får innehålla upp till 2 % kalium vid en vattenhalt på 12 %.

Råprotein

1.12.11

Torkad drank med tillsats av mäsk
   (23)
  [Drank och vattenlösliga rester från destillerier
   (23)]

Produkt från alkoholdestillering, som erhålls genom torkning av fasta samprodukter av fermenterad spannmål med tillsats av pot ale-sirap eller avdunstad blötläggningsvätska. Får innehålla upp till 2 % kalium vid en vattenhalt på 12 %.

Råprotein

1.12.12

Drav
   (23)

Produkt från bryggning bestående av samprodukter från mältad och omältad spannmål och andra stärkelserika produkter, som får innehålla humlematerial. Brukar saluföras i blött tillstånd men får även saluföras i torkad form. Får innehålla upp till 0,3 % dimetylpolysiloxan, upp till 1,5 % enzymer och upp till 1,8 % bentonit.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.13

Whiskydrank
   (23)

Fast produkt som härrör från spannmålswhiskyframställning. Den består av samprodukter från varmvattenextraktion av mältad spannmål. Brukar saluföras i blött tillstånd sedan extraktet har avlägsnats genom gravitation.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.14

Filtrerade mäskprodukter

Fast produkt som erhålls vid framställningen av öl, maltextrakt och whisky. Den består av samprodukterna av varmvattenextraktion av malen malt och eventuellt andra socker- eller stärkelserika tillsatser. Brukar saluföras i blött tillstånd sedan extraktet har avlägsnats genom pressning.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.15

Pot ale

Den restprodukt som återstår i destilleringspannan efter den första destilleringen i ett maltdestilleri.

Råprotein, om > 10 %

1.12.16

Pot ale-sirap

Produkt som härrör från den första destilleringen i ett maltdestilleri, framställd genom avdunstning av den pot ale som återstår i destilleringspannan.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

2.   Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter därav

| Nummer | Benämning1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1 | Babassuexpeller
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av Babassupalmnötter av typen Orbignya. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.2.1 | Camelinafrö | Frön av Camelina sativa L. Crantz. | |
| 2.2.2 | Camelinaexpeller
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av camelinafrön. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.2.3 | Camelinamjöl | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av camelinafröexpeller. | Råprotein |
| 2.3.1 | Kakaobönskal | Skal av torkade och rostade bönor av Theobroma cacao L. | Växttråd |
| 2.3.2 | Kakaoskal | Produkt som erhålls vid bearbetning av bönor av Theobroma cacao L. | Växttråd
  Råprotein |
| 2.3.3 | Mjöl av delvis skalade kakaobönor | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av torkade och rostade bönor av Theobroma cacao L. från vilka delar av skalen har avlägsnats. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.4.1 | Kokos-/kopraexpeller
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.4.2 | Hydrolyserad kokos-/kopraexpeller
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning och enzymhydrolys av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.4.3 | Kokos-/kopramjöl | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L. | Råprotein |
| 2.5.1 | Bomullsfrön | Bomullsfrön av Gossypium spp. från vilka fibrerna har avlägsnats. | |
| 2.5.2 | Mjöl av delvis skalat bomullsfrö | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av bomullsfrön från vilka fibrer och delar av fröskalet har avlägsnats. (Växttråd: högst 22,5 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Växttråd |
| 2.5.3 | Bomullsfröexpeller
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av bomullsfrön från vilka fibrer avlägsnats. | Råprotein
  Växttråd
  Råfett |
| 2.6.1 | Expeller av delvis skalade jordnötter (27)
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av delvis skalade jordnötter av Arachis hypogaea L. och andra arter av Arachis.(Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.6.2 | Mjöl av delvis skalade jordnötter (27) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av expeller av delvis skalade jordnötter. (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Växttråd |
| 2.6.3 | Expeller av skalade jordnötter (27)
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av skalade jordnötter. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.6.4 | Mjöl av skalade jordnötter
   (27) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av expeller av skalade jordnötter. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.6.5 | Jordnötter
   (27) | Frön från Arachis hypogaea och andra arter av Arachis. | |
| 2.7.1 | Kapockexpeller
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av kapock (Ceiba pentadra L. Gaertn.). | Råprotein
  Växttråd |
| 2.8.1 | Linfrö | Linfrön av Linum usitatissimum L. (botanisk renhet: minst 93 %) i form av hela, tillplattade eller malda linfrön. | |
| 2.8.2 | Linfröexpeller
   (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av linfrön. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.8.3 | Linfrömjöl | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av linfröexpeller. | Råprotein |
| 2.8.4 | Foderlinfröexpeller (26) | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av linfrön. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till






  — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |

Nummer

Benämning1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

2.1.1

Babassuexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av Babassupalmnötter av typen Orbignya.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.2.1

Camelinafrö

Frön av Camelina sativa L. Crantz.

2.2.2

Camelinaexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av camelinafrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.2.3

Camelinamjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av camelinafröexpeller.

Råprotein

2.3.1

Kakaobönskal

Skal av torkade och rostade bönor av Theobroma cacao L.

Växttråd

2.3.2

Kakaoskal

Produkt som erhålls vid bearbetning av bönor av Theobroma cacao L.

Växttråd

Råprotein

2.3.3

Mjöl av delvis skalade kakaobönor

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av torkade och rostade bönor av Theobroma cacao L. från vilka delar av skalen har avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

2.4.1

Kokos-/kopraexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.4.2

Hydrolyserad kokos-/kopraexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning och enzymhydrolys av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.4.3

Kokos-/kopramjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L.

Råprotein

2.5.1

Bomullsfrön

Bomullsfrön av Gossypium spp. från vilka fibrerna har avlägsnats.

2.5.2

Mjöl av delvis skalat bomullsfrö

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av bomullsfrön från vilka fibrer och delar av fröskalet har avlägsnats. (Växttråd: högst 22,5 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Växttråd

2.5.3

Bomullsfröexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av bomullsfrön från vilka fibrer avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.6.1

Expeller av delvis skalade jordnötter (27)
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av delvis skalade jordnötter av Arachis hypogaea L. och andra arter av Arachis.(Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.6.2

Mjöl av delvis skalade jordnötter (27)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av expeller av delvis skalade jordnötter. (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Växttråd

2.6.3

Expeller av skalade jordnötter (27)
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av skalade jordnötter.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.6.4

Mjöl av skalade jordnötter
   (27)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av expeller av skalade jordnötter.

Råprotein

Växttråd

2.6.5

Jordnötter
   (27)

Frön från Arachis hypogaea och andra arter av Arachis.

2.7.1

Kapockexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av kapock (Ceiba pentadra L. Gaertn.).

Råprotein

Växttråd

2.8.1

Linfrö

Linfrön av Linum usitatissimum L. (botanisk renhet: minst 93 %) i form av hela, tillplattade eller malda linfrön.

2.8.2

Linfröexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av linfrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.8.3

Linfrömjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av linfröexpeller.

Råprotein

2.8.4

Foderlinfröexpeller (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av linfrön. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.8.5

Foderlinfrömjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av linfröexpeller. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Råprotein

2.9.1

Senapskli

Produkt från framställningen av senap (Brassica juncea L.). Den består av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar.

Växttråd

2.9.2

Senapsfrömjöl

Produkt som erhålls genom extraktion av flyktig senapsolja från senapsfrön.

Råprotein

2.10.1

Nigerfrö

Frön av nigerplantan, Guizotia abyssinica (L. F.) Cass.

2.10.2

Nigerfröexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön från nigerplantan. (Aska olöslig i HCl: högst 3,4 %.)

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.11.1

Olivpressmassa

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av pressade oliver av Olea europaea L., från vilken så mycket kärnbeståndsdelar som möjligt avskiljts.

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.11.2

Avfettat foderolivmjöl

Produkt från olivoljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av olivpressmassaexpeller från vilken så mycket kärnbeståndsdelar som möjligt har avskilts. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Råprotein

Växttråd

2.11.3

Avfettat olivmjöl

Produkt från olivoljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av olivpressmassaexpeller från vilken så mycket kärnbeståndsdelar som möjligt har avskiljts.

Råprotein

Växttråd

2.12.1

Palmkärnexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av palmkärnor av Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), från vilka så mycket som möjligt av det hårda skalet avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.12.2

Palmkärnsmjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av palmkärnor, från vilka så mycket som möjligt av det hårda skalet avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

2.13.1

Pumpa- och squashfrön

Frön av Cucurbita pepo L. och plantor av släktet Cucurbita.

2.13.2

Pumpa- och squashfröexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av Cucurbita pepo och plantor av släktet Cucurbita.

Råprotein

Råfett

2.14.1

Rapsfrön
   (28)

Frön av raps av Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., av indisk raps Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O. E. Schulz och Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. Botanisk renhet: minst 94 %.

2.14.2

Rapsfröexpeller
   (28)
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av rapsfrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.14.3

Rapsfrömjöl (28)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av rapsfröexpeller.

Råprotein

2.14.4

Extruderade rapsfrön
   (28)

Produkt som erhålls från hel raps genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck som ökar stärkelseförklistringen.

Råprotein

Råfett

2.14.5

Proteinkoncentrat av rapsfrö (28)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom separation av proteinfraktion av rapsfröexpeller eller rapsfrön.

Råprotein

2.14.6

Foderrapsfröexpeller
   (28)
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av rapsfrön. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.14.7

Foderrapsfrömjöl (28)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av rapsfröexpeller. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Råprotein

2.15.1

Safflorfrö

Frön av safflor Carthamus tinctorius L.

2.15.2

Mjöl av delvis skalade safflorfrön

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av delvis skalade frön av safflor.

Råprotein

Växttråd

2.15.3

Safflorskal

Produkt som erhålls vid skalning av safflorfrön.

Växttråd

2.16.1

Sesamfrön

Frön av Sesamum indicum L.

2.17.1

Delvis skalade sesamfrön

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom att delar av skalen avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

2.17.2

Sesamfröskal

Produkt som erhålls vid skalning av sesamfrön.

Växttråd

2.17.3

Sesamfröexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön från sesamplantan. (Aska olöslig i HCl: högst 5 %.)

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.18.1

Rostad(e) soja(bönor)

Sojabönor (Glycine max L. Merr.) som undergått lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)

2.18.2

Soja(böns)expeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av sojafrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.18.3

Soja(böns)mjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls från sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)

Råprotein

Växttråd

om > 8 % i torrsubstans

2.18.4

Mjöl av skalad(e) soja(bönor)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls från skalade sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,5 mg N/g × min.)

Råprotein

2.18.5

Soja(böns)skal

Produkt som erhålls vid skalning av sojabönor.

Växttråd

2.18.6

Extruderade sojabönor

Produkt som erhålls från sojabönor genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck som ökar stärkelseförklistringen.

Råprotein

Råfett

2.18.7

Proteinkoncentrat av soja(böna)

Produkt som erhålls från skalade sojabönor som genomgått fettextraktion, efter en andra extraktion eller enzymbehandling för att minska halten av kvävefritt extrakt. Får innehålla inaktiverade enzymer.

Råprotein

2.18.8

Sojabönspressmassa [Sojabönspasta]

Produkt som erhålls vid extraktion av sojabönor för livsmedelsberedning.

Råprotein

2.18.9

Sojabönsmelass

Produkt som erhålls vid bearbetning av sojabönor.

Råprotein

Råfett

2.18.10

Samprodukt från sojabönsberedning

Produkter som erhålls vid bearbetning av sojabönor för framställning av livsmedelsberedningar av sojaböna.

Råprotein

2.18.11

Soja(bönor)

Sojabönor (Glycine max L. Merr.)

Ureasaktivitet om > 0,4 mg N/g × min

2.18.12

Sojabönsflingor

Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalade sojabönor. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)

Råprotein

2.18.13

Fodersoja(böns)mjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls från sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.). Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 1,5 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

1,5 % soap stocks.

Råprotein

Växttråd

om > 8 % i torrsubstans

2.18.14

Skalad fodersoja(böns)mjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls från skalade sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,5 mg N/g × min.). Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 1,5 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

1,5 % soap stocks.

Råprotein

2.18.15

Fermenterat soja(böns)protein (koncentrat)

Produkt som erhålls från skalade sojabönor som genomgått fettextraktion, efter mikrobiell fermentering för att minska halten av kvävefritt extrakt. Får även innehålla döda celler och/eller delar därav från de mikroorganismer som används vid fermenteringen.

Råprotein

2.18.16

Mjöl av rostade eller ångkokta sojabönor

Sojabönor som har rostats eller ångkokts och malts till mjöl. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)

2.19.1

Solrosfrön

Frön från solros av Helianthus annuus L.

2.19.2

Solrosfröexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av solrosfrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.19.3

Solrosfrömjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av solrosfröexpeller.

Råprotein

Växttråd

2.19.4

Mjöl av skalade solrosfrön

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av expeller av solrosfrön som helt eller delvis befriats från sina skal. Växttråd: högst 27,5 % av torrsubstansen.

Råprotein

Växttråd

2.19.5

Solrosfröskal

Produkt som erhålls vid skalning av solrosfrön.

Växttråd

2.19.6

Fodersolrosfrömjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av solrosfröexpeller. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Råprotein

2.19.7

Mjöl av skalade fodersolrosfrön

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion och lämplig värmebehandling av expeller av solrosfrön som helt eller delvis befriats från sina skal. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till

| — | 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber), |
| --- | --- |

—

1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber),

| — | 1,3 % rålecitiner, och |
| --- | --- |

—

1,3 % rålecitiner, och

| — | 2 % soap stocks. |
| --- | --- |

—

2 % soap stocks.

Växttråd: högst 27,5 % av torrsubstansen.

Råprotein

Växttråd

2.19.8

Fraktioner av solrosfrömjöl med hög proteinhalt och låg cellulosahalt

Produkt från bearbetning av solrosfrömjöl, som erhålls genom malning och fraktionering (siktning och luftfraktionering) av mjöl av skalade solrosfrön.

Råproteininnehåll: minst 45 % med en vattenhalt på 8 %.

Växttråd: högst 8 % med en vattenhalt på 8 %.

Råprotein

Växttråd

2.19.9

Fraktioner av solrosfrömjöl med hög cellulosahalt

Produkt från bearbetning av solrosfrömjöl, som erhålls genom malning och fraktionering (siktning och luftfraktionering) av mjöl av skalade solrosfrön.

Växttråd: minst 38 % med en vattenhalt på 8 %.

Råproteininnehåll: minst 17 % med en vattenhalt på 8 %.

Råprotein

Växttråd

2.19.10

Fraktioner av fodersolrosfrömjöl med hög proteinhalt och låg cellulosahalt

Produkt från bearbetning av solrosfrömjöl, som erhålls genom malning och fraktionering (siktning och luftfraktionering) av mjöl av skalade solrosfrön. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber).

Råproteininnehåll: minst 45 % med en vattenhalt på 9,5 %.

Växttråd: högst 8 % med en vattenhalt på 10 %.

Råprotein, växttråd

2.19.11

Fraktioner av fodersolrosfrömjöl med hög cellulosahalt

Produkt från bearbetning av solrosfrömjöl, som erhålls genom malning och fraktionering (siktning och luftfraktionering) av mjöl av skalade solrosfrön. Endast när produkten framställs vid en integrerad krossnings- och raffineringsanläggning får den innehålla upp till 1 % av den totala mängden använd blekjord och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, amorf silikat och kiseldioxid, fyllosilikat och cellulosafiber eller träfiber).

Växttråd: minst 38 % med en vattenhalt på 10 %.

Råproteininnehåll: minst 17 % med en vattenhalt på 8 %.

Råprotein, växttråd

2.20.1

Vegetabiliska oljor och fetter
   (29)

Olja och fett som erhålls genom pressning och/eller extraktion ur oljefrön eller oljefrukter (exklusive ricinolja från ricinusväxten).

Vattenhalt, om > 1 %

2.21.1

Rålecitiner

Produkt som erhålls vid avslemning av råolja från oljefrön och oljefrukter med vatten. Citronsyra, fosforsyra, natriumhydroxid eller enzymer får tillsättas under avslemningen av råolja.

2.22.1

Hampafrö

Frön av sorter av Cannabis sativa L. med ett THC-innehåll < 0,2 % enligt den kvantifieringsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 639/2014 (30).

2.22.2

Hampaexpeller
   (26)

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av hampafrön av sorter av Cannabis sativa L. med ett THC-innehåll < 0,2 % enligt den kvantifieringsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 639/2014.

Råprotein

Växttråd

2.22.3

Hampafröolja

Olja som erhålls genom pressning av hampafrön av sorter av Cannabis sativa L. med ett THC-innehåll < 0,2 % enligt den kvantifieringsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 639/2014.

Vattenhalt, om > 1 %

2.23.1

Vallmofrön

Frön av Papaver somniferum L.

2.23.2

Vallmofrömjöl

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom extraktion av vallmofröexpeller.

Råprotein

2.24.1

Chiafrön

Frön av Salvia hispanica L.

3.   Frön från baljväxter och produkter därav

| Nummer | Benämning1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1 | Rostade bönor | Frön av Phaseolus spp. eller Vigna spp. vilka undergått lämplig värmebehandling. | |
| 3.1.2 | Proteinkoncentrat av bönor | Produkt som erhålls från det separerade bönfruktvattnet vid stärkelseframställning. | Råprotein |
| 3.2.1 | Johannesbrödfrukt | Torkade frukter från johannesbrödträdet, Ceratonia siliqua L., som innehåller johannesbrödfrö. | Växttråd |
| 3.2.3 | Krossad johannesbrödfrukt | Produkt som erhålls genom krossning av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödträdet, från vilka johannesbrödfröna avlägsnats. | Växttråd |
| 3.2.4 | Mald johannesbrödfrukt | Produkt som erhålls genom mikronisering av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödträdet, från vilka johannesbrödfröna avlägsnats. | Växttråd
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 3.2.5 | Johannesbrödgroddar | Groddar av fröna från johannesbrödträdet. | Råprotein |
| 3.2.6 | Johannesbrödgroddexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av johannesbrödgrodd. | Råprotein |
| 3.2.7 | Johannesbrödfrön | Frön (kärnor) som erhålls från johannesbrödbaljor och som består av frövita, skal och groddar. | Växttråd |
| 3.2.8 | Skal från johannesbrödfrön | Skal från johannesbrödfrön, som erhålls genom skalning av fröna från johannesbrödträdet. | Växttråd |
| 3.3.1 | Kikärter | Frön av Cicer arietinum L. | |
| 3.4.1 | Ervum ervilia | Frön av Ervum ervilia L. | |
| 3.5.1 | Frö av bockhornsklöver | Frön av bockhornsklöver (Trigonella foenum-graecum). | |
| 3.6.1 | Guarmjöl | Produkt som erhålls efter extraktion av växtslemmet ur frön från guarböna, Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. | Råprotein |
| 3.6.2 | Guargroddsmjöl | Produkt från extraktion av växtslemmet ur grodden av guarbönsfrön. | Råprotein |
| 3.7.1 | Bondbönor [Åkerbönor/Hästbönor] | Frön av Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf. | |
| 3.7.2 | Bondbönsflingor [Åkerbönsflingor/ Hästbönsflingor] | Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalade bondbönor. | Stärkelse
  Råprotein |
| 3.7.3 | Bondbönsskal [Fababönsskal] [Åkerbönsskal] [Hästbönsskal] | Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena. | Växttråd
  Råprotein |
| 3.7.4 | Skalade bondbönor [Skalade åkerbönor/Skalade hästbönor] | Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av bönkärnor från bondbönor. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.7.5 | Bondbönsprotein [Åkerbönsprotein/ Hästbönsprotein] | Produkt som erhålls genom malning och luftfraktionering av bondbönor. | Råprotein |
| 3.8.1 | Linser | Frön av Lens culinaris a.o. Medik. | |
| 3.8.2 | Linsskal | Produkt som erhålls vid skalning av linsfrön. | Växttråd |
| 3.9.1 | Sötlupiner | Frön av Lupinus spp. med högst 5 % bittra frön | Råprotein |
| 3.9.2 | Skalade sötlupiner | Skalade sötlupinfrön. | Råprotein |
| 3.9.3 | Lupinskal | Produkt som erhålls vid skalning av sötlupinfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.9.4 | Lupinpressmassa | Produkt som erhålls efter extraktion av beståndsdelar av sötlupiner. | Växttråd |
| 3.9.5 | Lupinklimjöl | Produkt som erhålls vid framställningen av mjöl från sötlupin. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.9.6 | Lupinprotein | Produkt som erhålls från det separerade sötlupinfruktvattnet vid stärkelseframställning eller erhålls efter malning och luftfraktionering. | Råprotein |
| 3.9.7 | Lupinproteinmjöl | Produkt från bearbetning av sötlupin för att erhålla ett högproteinmjöl. | Råprotein |
| 3.10.1 | Mungbönor | Bönor av Vigna radiata L. | |
| 3.11.1 | Ärter | Frön av Pisum spp. | |
| 3.11.2 | Ärtkli | Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalning och rensning av ärter. | Växttråd |
| 3.11.3 | Ärtflingor | Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalade ärtfrön. | Stärkelse |
| 3.11.4 | Ärtmjöl | Produkt som erhålls genom malning av ärter. | Råprotein |
| 3.11.5 | Ärtskal | Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl från ärter. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalning och rensning av ärter samt en mindre mängd frövita. | Växttråd |
| 3.11.6 | Skalade ärter | Skalade ärtfrön. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.11.7 | Ärtklimjöl | Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.11.8 | Sållrester av ärta | Produkt som erhålls vid mekanisk sållning och som består av fraktioner av ärtkärnor som separerats före ytterligare bearbetning. | Växttråd |
| 3.11.9 | Ärtprotein | Produkt som erhålls från det separerade ärtfruktvattnet vid stärkelseframställning eller efter malning och luftfraktionering; får delvis ha hydrolyserats. | Råprotein |
| 3.11.10 | Ärtpressmassa [Inre fiber av ärta] | Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärter. Den består huvudsakligen av inre fibrer och stärkelse. | Vattenhalt, om < 70 % eller > 85 %
  Stärkelse
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 3.11.11 | Vattenlösliga restprodukter av ärta | Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärter. Den består huvudsakligen av vattenlösliga proteiner och oligosackarider. | Vattenhalt, om < 60 % eller > 85 %
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Råprotein |
| 3.11.12 | Ärtfiber | Produkt som erhålls genom extraktion efter malning och siktning av skalade ärter. | Växttråd |
| 3.11.13 | Ärtkräm | Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärter. Den består huvudsakligen av vattenlösliga proteiner, inre fibrer, stärkelse och oligosackarider. Får innehålla upp till 1 % organiska syror. | Vattenhalt, om < 50 % eller > 85 %
  Råprotein
  Växttråd
  Stärkelse |
| 3.12.1 | Vicker | Frön av Vicia sativa L. var. sativa och andra sorter. | |
| 3.13.1 | Plattvial | Frön av Lathyrus sativus L. vilka genomgått lämplig värmebehandling. | Metod för värmebehandling |
| 3.14.1 | Monanthavicker | Frön av Vicia monanthos Desf. | |

Nummer

Benämning1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

3.1.1

Rostade bönor

Frön av Phaseolus spp. eller Vigna spp. vilka undergått lämplig värmebehandling.

3.1.2

Proteinkoncentrat av bönor

Produkt som erhålls från det separerade bönfruktvattnet vid stärkelseframställning.

Råprotein

3.2.1

Johannesbrödfrukt

Torkade frukter från johannesbrödträdet, Ceratonia siliqua L., som innehåller johannesbrödfrö.

Växttråd

3.2.3

Krossad johannesbrödfrukt

Produkt som erhålls genom krossning av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödträdet, från vilka johannesbrödfröna avlägsnats.

Växttråd

3.2.4

Mald johannesbrödfrukt

Produkt som erhålls genom mikronisering av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödträdet, från vilka johannesbrödfröna avlägsnats.

Växttråd

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

3.2.5

Johannesbrödgroddar

Groddar av fröna från johannesbrödträdet.

Råprotein

3.2.6

Johannesbrödgroddexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av johannesbrödgrodd.

Råprotein

3.2.7

Johannesbrödfrön

Frön (kärnor) som erhålls från johannesbrödbaljor och som består av frövita, skal och groddar.

Växttråd

3.2.8

Skal från johannesbrödfrön

Skal från johannesbrödfrön, som erhålls genom skalning av fröna från johannesbrödträdet.

Växttråd

3.3.1

Kikärter

Frön av Cicer arietinum L.

3.4.1

Ervum ervilia

Frön av Ervum ervilia L.

3.5.1

Frö av bockhornsklöver

Frön av bockhornsklöver (Trigonella foenum-graecum).

3.6.1

Guarmjöl

Produkt som erhålls efter extraktion av växtslemmet ur frön från guarböna, Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.

Råprotein

3.6.2

Guargroddsmjöl

Produkt från extraktion av växtslemmet ur grodden av guarbönsfrön.

Råprotein

3.7.1

Bondbönor [Åkerbönor/Hästbönor]

Frön av Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf.

3.7.2

Bondbönsflingor [Åkerbönsflingor/ Hästbönsflingor]

Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalade bondbönor.

Stärkelse

Råprotein

3.7.3

Bondbönsskal [Fababönsskal] [Åkerbönsskal] [Hästbönsskal]

Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena.

Växttråd

Råprotein

3.7.4

Skalade bondbönor [Skalade åkerbönor/Skalade hästbönor]

Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av bönkärnor från bondbönor.

Råprotein

Växttråd

3.7.5

Bondbönsprotein [Åkerbönsprotein/ Hästbönsprotein]

Produkt som erhålls genom malning och luftfraktionering av bondbönor.

Råprotein

3.8.1

Linser

Frön av Lens culinaris a.o. Medik.

3.8.2

Linsskal

Produkt som erhålls vid skalning av linsfrön.

Växttråd

3.9.1

Sötlupiner

Frön av Lupinus spp. med högst 5 % bittra frön

Råprotein

3.9.2

Skalade sötlupiner

Skalade sötlupinfrön.

Råprotein

3.9.3

Lupinskal

Produkt som erhålls vid skalning av sötlupinfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena.

Råprotein

Växttråd

3.9.4

Lupinpressmassa

Produkt som erhålls efter extraktion av beståndsdelar av sötlupiner.

Växttråd

3.9.5

Lupinklimjöl

Produkt som erhålls vid framställningen av mjöl från sötlupin. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal.

Råprotein

Växttråd

3.9.6

Lupinprotein

Produkt som erhålls från det separerade sötlupinfruktvattnet vid stärkelseframställning eller erhålls efter malning och luftfraktionering.

Råprotein

3.9.7

Lupinproteinmjöl

Produkt från bearbetning av sötlupin för att erhålla ett högproteinmjöl.

Råprotein

3.10.1

Mungbönor

Bönor av Vigna radiata L.

3.11.1

Ärter

Frön av Pisum spp.

3.11.2

Ärtkli

Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalning och rensning av ärter.

Växttråd

3.11.3

Ärtflingor

Produkt som erhålls genom ångkokning eller infraröd mikronisering och valsning av skalade ärtfrön.

Stärkelse

3.11.4

Ärtmjöl

Produkt som erhålls genom malning av ärter.

Råprotein

3.11.5

Ärtskal

Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl från ärter. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalning och rensning av ärter samt en mindre mängd frövita.

Växttråd

3.11.6

Skalade ärter

Skalade ärtfrön.

Råprotein

Växttråd

3.11.7

Ärtklimjöl

Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal.

Råprotein

Växttråd

3.11.8

Sållrester av ärta

Produkt som erhålls vid mekanisk sållning och som består av fraktioner av ärtkärnor som separerats före ytterligare bearbetning.

Växttråd

3.11.9

Ärtprotein

Produkt som erhålls från det separerade ärtfruktvattnet vid stärkelseframställning eller efter malning och luftfraktionering; får delvis ha hydrolyserats.

Råprotein

3.11.10

Ärtpressmassa [Inre fiber av ärta]

Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärter. Den består huvudsakligen av inre fibrer och stärkelse.

Vattenhalt, om < 70 % eller > 85 %

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

3.11.11

Vattenlösliga restprodukter av ärta

Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärter. Den består huvudsakligen av vattenlösliga proteiner och oligosackarider.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 85 %

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Råprotein

3.11.12

Ärtfiber

Produkt som erhålls genom extraktion efter malning och siktning av skalade ärter.

Växttråd

3.11.13

Ärtkräm

Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärter. Den består huvudsakligen av vattenlösliga proteiner, inre fibrer, stärkelse och oligosackarider. Får innehålla upp till 1 % organiska syror.

Vattenhalt, om < 50 % eller > 85 %

Råprotein

Växttråd

Stärkelse

3.12.1

Vicker

Frön av Vicia sativa L. var. sativa och andra sorter.

3.13.1

Plattvial

Frön av Lathyrus sativus L. vilka genomgått lämplig värmebehandling.

Metod för värmebehandling

3.14.1

Monanthavicker

Frön av Vicia monanthos Desf.

4.   Rotknölar, rötter och produkter därav

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1 | Sockerbetor | Rot av Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. | |
| 4.1.2 | Sockerbetstoppar och rötter | Färsk produkt från framställningen av socker, huvudsakligen bestående av rensade bitar av sockerbeta, med eller utan delar av betblad. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 50 % |
| 4.1.3 | (Bet)socker [Sackaros] | Socker som extraherats från sockerbetor med hjälp av vatten. | |
| 4.1.4 | Betmelass (av sockerbeta) | Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från sockerbetor. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel, 0,5 % antiscalingmedel, 2 % sulfat och 0,25 % sulfit. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 28 % |
| 4.1.5 | Betmelass (av sockerbeta), delvis avsockrad och/eller avbetainiserad | Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros och/eller betain från sockerbetsmelass med hjälp av vatten. Får innehålla upp till 2 % sulfat och 0,25 % sulfit. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 28 % |
| 4.1.6 | Isomaltulosmelass | Icke-kristalliserad fraktion från framställningen av isomaltulos genom enzymatisk omvandling av sackaros från sockerbetor. | Vattenhalt, om > 40 % |
| 4.1.7 | Våt betmassa (av sockerbeta) | Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten. Lägsta vattenhalt: 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 82 % eller > 92 % |
| 4.1.8 | Pressad betmassa (av sockerbeta) | Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt. Högsta vattenhalt: 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering. Får innehålla upp till 1 % sulfat. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 % |
| 4.1.9 | Melasserad pressad betmassa (av sockerbeta) | Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt, med tillsats av melass. Högsta vattenhalt: 82 %. Sockerinnehållet sjunker på grund av (mjölksyre)fermentering. Får innehålla upp till 1 % sulfat. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 % |
| 4.1.10 | Torkad betmassa (av sockerbeta) | Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt och torkats. Får innehålla upp till 2 % sulfat. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros, om > 10,5 % |
| 4.1.11 | Melasserad torkad betmassa (av sockerbeta) | Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt och torkats, med tillsats av melass. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel och 2 % sulfat. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 4.1.12 | Sockersirap | Produkt som erhålls genom bearbetning av socker och/eller melass. Får innehålla upp till 0,5 % sulfat och 0,25 % sulfit. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 35 % |
| 4.1.13 | Kokta betbitar (av sockerbeta) | Produkt från framställningen av ätlig sirap från sockerbeta. | Om torkad:
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Om pressad:
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 50 % |
| 4.1.15 | Betmelass (av sockerbeta), rik på betain, flytande/torkad
   (31) | Produkt som erhålls efter extraktion av socker med hjälp av vatten och ytterligare filtrering av sockerbetsmelass. Den erhållna produkten innehåller beståndsdelar av melass och högst 20 % naturligt förekommande betain.
  Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel, 0,5 % antiscalingmedel, 2 % sulfat och 0,25 % sulfit. | Betaininnehåll
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 14 % |
| 4.1.16 | Isomaltulos | Isomaltulos som kristallin monohydrat substans. Den erhålls genom enzymatisk omvandling av sackaros från sockerbetor. | |
| 4.2.1 | Rödbetssaft | Saft från pressning av rödbeta (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) med påföljande koncentration och pastörisering, vilket bevarar den typiska grönsaksliknande smaken och aromen. | Vattenhalt, om < 50 % eller > 60 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.3.1 | Morötter | Rot av gul eller röd morot, Daucus carota L. | |
| 4.3.2 | Ångkokta morotsskal | Blöt produkt från morotsförädlingsindustrin bestående av de skal som avlägsnats från morotsroten genom ångbehandling, till vilken ytterligare förklistrad morotsstärkelse får tillsättas. Högsta vattenhalt: 97 %. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om > 97 % |
| 4.3.3 | Morotsavskrap | Blöt produkt som erhålls genom mekanisk separation vid bearbetning av morötter och morotsrester. Produkten får ha värmebehandlats. Högsta vattenhalt: 97 %. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om > 97 % |
| 4.3.4 | Morotsflingor | Produkt som erhålls genom att rötter av gul eller röd morot omvandlas till flingor som därefter torkas. | |
| 4.3.5 | Torkad morot | Rötter av gul eller röd morot, oberoende av form, som därefter torkas. | Växttråd |
| 4.3.6 | Torkad fodermorot | Produkt bestående av pressmassa av morotens innanmäte och yttre skal som torkas. | Växttråd |
| 4.3.7 | Morotssaft | Saft från pressning av morotsrötter med påföljande koncentration och pastörisering. | Vattenhalt, om < 40 % eller > 60 % |
| 4.4.1 | Cikoriarot | Rötter av Cichorium intybus L. | |
| 4.4.2 | Cikoriatoppar och cikoriablast | Färsk produkt som härrör från bearbetning av cikoria. Den består huvudsakligen av rensade bitar av cikoria och delar av bladen. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 50 % |
| 4.4.3 | Cikoriafrö | Frön av Cichorium intybus L. | |
| 4.4.4 | Cikoriapressmassa | Produkt från framställningen av inulin från rötter av Cichorium intybus L., bestående av skivor av cikoria som extraheras och pressas mekaniskt. De (vattenlösliga) cikoriakolhydraterna och vattnet har delvis avlägsnats. Får innehålla upp till 1 % sulfat och 0,2 % sulfit. | Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 % |
| 4.4.5 | Torkad cikoriapressmassa | Produkt från framställningen av inulin från rötter av Cichorium intybus L., bestående av skivor av cikoria som extraheras och pressas mekaniskt och därefter torkas. De (vattenlösliga) cikoriakolhydraterna har delvis extraherats. Får innehålla upp till 2 % sulfat och 0,5 % sulfit. | Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.4.6 | Cikoriarotspulver | Produkt som erhålls genom hackning, torkning och malning av cikoriarötter. Får innehålla upp till 1 % klumpförebyggande medel. | Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.4.7 | Cikoriamelass | Produkt från bearbetning av cikoria, som erhålls vid framställningen av inulin och oligofruktos. Cikoriamelass består av organiskt växtmaterial och mineraler. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel. | Råprotein
  Råaska
  Vattenhalt, om < 20 % eller > 30 % |
| 4.4.8 | Cikoriavinass | Samprodukt från bearbetning av cikoria som erhålls efter separation av inulin och oligofruktos och jonbytareluering. Cikoriavinass består av organiskt växtmaterial och mineraler. Får innehålla upp till 1 % skumdämpande medel. | Råprotein
  Råaska
  Vattenhalt, om < 30 % eller > 40 % |
| 4.4.9 | Inulin
   (32) | Inulin är en fruktan som extraherats från exempelvis rötter av Cichorium intybus L., Inula helenium eller Helianthus tuberosus. Rå inulin får innehålla upp till 1 % sulfat och 0,5 % sulfit. | |
| 4.4.10 | Oligofruktossirap | Produkt som erhålls genom partiell hydrolys av inulin från Cichorium intybus L. Rå oligofruktossirap får innehålla upp till 1 % sulfat och 0,5 % sulfit. | Vattenhalt, om < 20 % eller > 30 % |
| 4.4.11 | Torkad oligofruktos | Produkt som erhålls genom att inulin från Cichorium intybus L. delvis hydrolyseras och därefter torkas. | |
| 4.5.1 | Torkad vitlök | Vitt till gult pulver av ren, mald vitlök, Allium sativum L. | |
| 4.6.1 | Maniok [Tapioka] [Kassava] | Rötter av Manihot esculenta Crantz. oberoende av form. | Vattenhalt, om < 60 % eller > 70 % |
| 4.6.2 | Torkad maniok [Torkad tapioka] | Rötter av maniok, oberoende av form, som torkas. | Stärkelse
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.7.1 | Lökpressmassa | Blöt produkt som erhålls genom bearbetning av lök (släktet Allium) och som består av både skal och hela lökar. Om produkten erhålls vid framställningen av lökolja består den främst av beredda lökrester. | Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.7.2 | Stekt lök | Skalade och smulade lökbitar som steks. | Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Råfett |
| 4.7.3 | Torkade vattenlösliga restprodukter av lök | Torr produkt som erhålls vid bearbetning av färsk lök. Den erhålls genom extraktion med alkohol och/eller vatten och vatten- eller alkoholfraktionen separeras och sprejtorkas. Den består huvudsakligen av kolhydrater. | Växttråd |
| 4.8.1 | Potatis | Knölar av Solanum tuberosum L. | Vattenhalt, om < 72 % eller > 88 % |
| 4.8.2 | Skalad potatis | Potatis från vilken skalet avlägsnats genom ångbehandling. | Stärkelse
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.8.3 | Ångkokta potatisskal | Blöt produkt från potatisförädlingsindustrin bestående av de skal som avlägsnats från potatisknölarna genom ångbehandling, till vilken ytterligare förklistrad potatisstärkelse får tillsättas. | Vattenhalt, om > 93 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.8.4 | Råa potatisbitar | Produkt som erhålls från potatis under beredningen av potatisprodukter avsedda som livsmedel. Potatisen får vara skalad. | Vattenhalt, om > 88 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.8.5 | Potatisavskrap | Produkt som erhålls genom mekanisk separation under bearbetningen av potatis och potatisrester. Produkten får ha värmebehandlats. | Vattenhalt, om > 93 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.8.6 | Mosad potatis | Blancherad eller kokt och därefter mosad potatisprodukt. | Stärkelse
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.8.7 | Potatisflingor | Produkt som erhålls genom valstorkning av tvättad och ångkokt potatis, med eller utan skal. | Stärkelse
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 4.8.8 | Potatispressmassa | Produkt från potatisstärkelseframställning, bestående av extraherad mald potatis. | Vattenhalt, om < 77 % eller > 88 % |
| 4.8.9 | Torkad potatispressmassa | Torkad produkt från potatisstärkelseframställning, bestående av extraherad mald potatis. | |
| 4.8.10 | Potatisprotein | Produkt från stärkelseframställning, huvudsakligen bestående av proteinämnen som erhålls efter stärkelseseparationen. | Råprotein |
| 4.8.11 | Hydrolyserat potatisprotein | Protein som erhålls genom en kontrollerad enzymhydrolys av potatisproteiner. | Råprotein |
| 4.8.12 | Fermenterat potatisprotein | Produkt som erhålls genom att potatisprotein fermenteras och därefter sprejtorkas. | Råprotein |
| 4.8.13 | Flytande fermenterat potatisprotein | Flytande produkt som erhålls genom fermentering av potatisprotein. | Råprotein |
| 4.8.14 | Koncentrerad potatissaft | Koncentrerad produkt från potatisstärkelseframställning, bestående av återstoderna av potatispressmassan sedan fiber, proteiner och stärkelse delvis avlägsnats och delar av vattnet avdunstat. | Vattenhalt, om < 50 % eller > 60 %
  Om vattenhalt < 50 %:






  — | Råprotein |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

4.1.1

Sockerbetor

Rot av Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.

4.1.2

Sockerbetstoppar och rötter

Färsk produkt från framställningen av socker, huvudsakligen bestående av rensade bitar av sockerbeta, med eller utan delar av betblad.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 50 %

4.1.3

(Bet)socker [Sackaros]

Socker som extraherats från sockerbetor med hjälp av vatten.

4.1.4

Betmelass (av sockerbeta)

Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från sockerbetor. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel, 0,5 % antiscalingmedel, 2 % sulfat och 0,25 % sulfit.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 28 %

4.1.5

Betmelass (av sockerbeta), delvis avsockrad och/eller avbetainiserad

Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros och/eller betain från sockerbetsmelass med hjälp av vatten. Får innehålla upp till 2 % sulfat och 0,25 % sulfit.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 28 %

4.1.6

Isomaltulosmelass

Icke-kristalliserad fraktion från framställningen av isomaltulos genom enzymatisk omvandling av sackaros från sockerbetor.

Vattenhalt, om > 40 %

4.1.7

Våt betmassa (av sockerbeta)

Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten. Lägsta vattenhalt: 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 82 % eller > 92 %

4.1.8

Pressad betmassa (av sockerbeta)

Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt. Högsta vattenhalt: 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering. Får innehålla upp till 1 % sulfat.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 %

4.1.9

Melasserad pressad betmassa (av sockerbeta)

Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt, med tillsats av melass. Högsta vattenhalt: 82 %. Sockerinnehållet sjunker på grund av (mjölksyre)fermentering. Får innehålla upp till 1 % sulfat.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 %

4.1.10

Torkad betmassa (av sockerbeta)

Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt och torkats. Får innehålla upp till 2 % sulfat.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros, om > 10,5 %

4.1.11

Melasserad torkad betmassa (av sockerbeta)

Produkt från framställningen av socker, bestående av skivor av sockerbeta varifrån socker har extraherats med hjälp av vatten och som har pressats mekaniskt och torkats, med tillsats av melass. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel och 2 % sulfat.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

4.1.12

Sockersirap

Produkt som erhålls genom bearbetning av socker och/eller melass. Får innehålla upp till 0,5 % sulfat och 0,25 % sulfit.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 35 %

4.1.13

Kokta betbitar (av sockerbeta)

Produkt från framställningen av ätlig sirap från sockerbeta.

Om torkad:

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Om pressad:

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 50 %

4.1.15

Betmelass (av sockerbeta), rik på betain, flytande/torkad
   (31)

Produkt som erhålls efter extraktion av socker med hjälp av vatten och ytterligare filtrering av sockerbetsmelass. Den erhållna produkten innehåller beståndsdelar av melass och högst 20 % naturligt förekommande betain.

Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel, 0,5 % antiscalingmedel, 2 % sulfat och 0,25 % sulfit.

Betaininnehåll

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 14 %

4.1.16

Isomaltulos

Isomaltulos som kristallin monohydrat substans. Den erhålls genom enzymatisk omvandling av sackaros från sockerbetor.

4.2.1

Rödbetssaft

Saft från pressning av rödbeta (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) med påföljande koncentration och pastörisering, vilket bevarar den typiska grönsaksliknande smaken och aromen.

Vattenhalt, om < 50 % eller > 60 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.3.1

Morötter

Rot av gul eller röd morot, Daucus carota L.

4.3.2

Ångkokta morotsskal

Blöt produkt från morotsförädlingsindustrin bestående av de skal som avlägsnats från morotsroten genom ångbehandling, till vilken ytterligare förklistrad morotsstärkelse får tillsättas. Högsta vattenhalt: 97 %.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om > 97 %

4.3.3

Morotsavskrap

Blöt produkt som erhålls genom mekanisk separation vid bearbetning av morötter och morotsrester. Produkten får ha värmebehandlats. Högsta vattenhalt: 97 %.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om > 97 %

4.3.4

Morotsflingor

Produkt som erhålls genom att rötter av gul eller röd morot omvandlas till flingor som därefter torkas.

4.3.5

Torkad morot

Rötter av gul eller röd morot, oberoende av form, som därefter torkas.

Växttråd

4.3.6

Torkad fodermorot

Produkt bestående av pressmassa av morotens innanmäte och yttre skal som torkas.

Växttråd

4.3.7

Morotssaft

Saft från pressning av morotsrötter med påföljande koncentration och pastörisering.

Vattenhalt, om < 40 % eller > 60 %

4.4.1

Cikoriarot

Rötter av Cichorium intybus L.

4.4.2

Cikoriatoppar och cikoriablast

Färsk produkt som härrör från bearbetning av cikoria. Den består huvudsakligen av rensade bitar av cikoria och delar av bladen.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 50 %

4.4.3

Cikoriafrö

Frön av Cichorium intybus L.

4.4.4

Cikoriapressmassa

Produkt från framställningen av inulin från rötter av Cichorium intybus L., bestående av skivor av cikoria som extraheras och pressas mekaniskt. De (vattenlösliga) cikoriakolhydraterna och vattnet har delvis avlägsnats. Får innehålla upp till 1 % sulfat och 0,2 % sulfit.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 %

4.4.5

Torkad cikoriapressmassa

Produkt från framställningen av inulin från rötter av Cichorium intybus L., bestående av skivor av cikoria som extraheras och pressas mekaniskt och därefter torkas. De (vattenlösliga) cikoriakolhydraterna har delvis extraherats. Får innehålla upp till 2 % sulfat och 0,5 % sulfit.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.4.6

Cikoriarotspulver

Produkt som erhålls genom hackning, torkning och malning av cikoriarötter. Får innehålla upp till 1 % klumpförebyggande medel.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.4.7

Cikoriamelass

Produkt från bearbetning av cikoria, som erhålls vid framställningen av inulin och oligofruktos. Cikoriamelass består av organiskt växtmaterial och mineraler. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel.

Råprotein

Råaska

Vattenhalt, om < 20 % eller > 30 %

4.4.8

Cikoriavinass

Samprodukt från bearbetning av cikoria som erhålls efter separation av inulin och oligofruktos och jonbytareluering. Cikoriavinass består av organiskt växtmaterial och mineraler. Får innehålla upp till 1 % skumdämpande medel.

Råprotein

Råaska

Vattenhalt, om < 30 % eller > 40 %

4.4.9

Inulin
   (32)

Inulin är en fruktan som extraherats från exempelvis rötter av Cichorium intybus L., Inula helenium eller Helianthus tuberosus. Rå inulin får innehålla upp till 1 % sulfat och 0,5 % sulfit.

4.4.10

Oligofruktossirap

Produkt som erhålls genom partiell hydrolys av inulin från Cichorium intybus L. Rå oligofruktossirap får innehålla upp till 1 % sulfat och 0,5 % sulfit.

Vattenhalt, om < 20 % eller > 30 %

4.4.11

Torkad oligofruktos

Produkt som erhålls genom att inulin från Cichorium intybus L. delvis hydrolyseras och därefter torkas.

4.5.1

Torkad vitlök

Vitt till gult pulver av ren, mald vitlök, Allium sativum L.

4.6.1

Maniok [Tapioka] [Kassava]

Rötter av Manihot esculenta Crantz. oberoende av form.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 70 %

4.6.2

Torkad maniok [Torkad tapioka]

Rötter av maniok, oberoende av form, som torkas.

Stärkelse

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.7.1

Lökpressmassa

Blöt produkt som erhålls genom bearbetning av lök (släktet Allium) och som består av både skal och hela lökar. Om produkten erhålls vid framställningen av lökolja består den främst av beredda lökrester.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.7.2

Stekt lök

Skalade och smulade lökbitar som steks.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Råfett

4.7.3

Torkade vattenlösliga restprodukter av lök

Torr produkt som erhålls vid bearbetning av färsk lök. Den erhålls genom extraktion med alkohol och/eller vatten och vatten- eller alkoholfraktionen separeras och sprejtorkas. Den består huvudsakligen av kolhydrater.

Växttråd

4.8.1

Potatis

Knölar av Solanum tuberosum L.

Vattenhalt, om < 72 % eller > 88 %

4.8.2

Skalad potatis

Potatis från vilken skalet avlägsnats genom ångbehandling.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.3

Ångkokta potatisskal

Blöt produkt från potatisförädlingsindustrin bestående av de skal som avlägsnats från potatisknölarna genom ångbehandling, till vilken ytterligare förklistrad potatisstärkelse får tillsättas.

Vattenhalt, om > 93 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.4

Råa potatisbitar

Produkt som erhålls från potatis under beredningen av potatisprodukter avsedda som livsmedel. Potatisen får vara skalad.

Vattenhalt, om > 88 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.5

Potatisavskrap

Produkt som erhålls genom mekanisk separation under bearbetningen av potatis och potatisrester. Produkten får ha värmebehandlats.

Vattenhalt, om > 93 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.6

Mosad potatis

Blancherad eller kokt och därefter mosad potatisprodukt.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.7

Potatisflingor

Produkt som erhålls genom valstorkning av tvättad och ångkokt potatis, med eller utan skal.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.8

Potatispressmassa

Produkt från potatisstärkelseframställning, bestående av extraherad mald potatis.

Vattenhalt, om < 77 % eller > 88 %

4.8.9

Torkad potatispressmassa

Torkad produkt från potatisstärkelseframställning, bestående av extraherad mald potatis.

4.8.10

Potatisprotein

Produkt från stärkelseframställning, huvudsakligen bestående av proteinämnen som erhålls efter stärkelseseparationen.

Råprotein

4.8.11

Hydrolyserat potatisprotein

Protein som erhålls genom en kontrollerad enzymhydrolys av potatisproteiner.

Råprotein

4.8.12

Fermenterat potatisprotein

Produkt som erhålls genom att potatisprotein fermenteras och därefter sprejtorkas.

Råprotein

4.8.13

Flytande fermenterat potatisprotein

Flytande produkt som erhålls genom fermentering av potatisprotein.

Råprotein

4.8.14

Koncentrerad potatissaft

Koncentrerad produkt från potatisstärkelseframställning, bestående av återstoderna av potatispressmassan sedan fiber, proteiner och stärkelse delvis avlägsnats och delar av vattnet avdunstat.

Vattenhalt, om < 50 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 50 %:

—

Råprotein

| — | Råaska |
| --- | --- |

—

Råaska

4.8.15

Potatisgranulat

Potatis som tvättats, skalats, reducerats i storlek (hackning, omvandling till flingor osv.) och torkats.

4.9.1

Sötpotatis

Rotknölar av Ipomoea batatas L., oberoende av form.

Vattenhalt, om < 57 % eller > 78 %

4.10.1

Jordärtskocka

Rotknölar av Helianthus tuberosus L., oberoende av form.

Vattenhalt, om < 75 % eller > 80 %

4.11.1

Saft av rädisa

Saft från pressning av rötter av rädisa (Raphanus sativus L.) med påföljande torkning och pastörisering.

Vattenhalt, om < 30 % eller > 50 %

5.   Andra frön och frukter samt produkter därav

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1 | Ekollon | Hela frukter av ek, Quercus robur L., bergek, Quercus petraea (Matt.) Liebl., korkek av Quercus suber L. eller andra arter av släktet Quercus. | |
| 5.1.2 | Skalade ekollon | Produkt som erhålls genom skalning av ekollon. | Råprotein
  Växttråd |
| 5.2.1 | Mandel | Hel eller krossad frukt av Prunus dulcis, med eller utan skal. | |
| 5.2.2 | Mandelskal | Produkt som erhålls genom att mandelfrön skalas, varefter skalen fysiskt avskiljs från kärnorna och mals. | Växttråd |
| 5.2.3 | Mandelkärnexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av mandelkärnor. | Råprotein
  Växttråd |
| 5.3.1 | Anisfrö | Frön av Pimpinella anisum. | |
| 5.4.1 | Torkad äppelpressmassa [Torkade äppelpressrester] | Produkt som erhålls vid framställningen av juice av Malus domestica eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som torkas. | Växttråd |
| 5.4.2 | Pressad äppelpressmassa [Pressade äppelpressrester] | Blöt produkt som erhålls vid framställningen av äppeljuice eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som pressas. | Växttråd |
| 5.4.3 | Äppelmelass | Produkt som erhålls efter utvinning av pektin från äppelpressmassa. | Råprotein
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 % |
| 5.5.1 | Sockerbetsfrön | Frön av sockerbeta. | |
| 5.6.1 | Bovete | Frön av Fagopyrum esculentum. | |
| 5.6.2 | Boveteskal och bovetekli | Produkt som erhålls vid malning av bovetekärnor. | Växttråd |
| 5.6.3 | Boveteklimjöl | Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållat bovete. Den består huvudsakligen av frövita med fina fragment av det yttre skalet och en del kärnrester av diverse slag. Den får innehålla högst 10 % växttråd. | Växttråd
  Stärkelse |
| 5.7.1 | Rödkålsfrö | Frön av Brassica oleracea var. capitata f. Rubra. | |
| 5.8.1 | Kanariegräsfrö | Frön av Phalaris canariensis. | |
| 5.9.1 | Kumminfrö | Frön av Carum carvi L. | |
| 5.12.1 | Hela eller krossade kastanjer | Produkt från framställningen av kastanjemjöl, huvudsakligen bestående av frövita, med fina fragment av höljena och några få rester av kastanj (Castanea spp.). | Råprotein
  Växttråd |
| 5.13.1 | Citruspressmassa
   (33) | Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter, Citrus (L.) spp., eller vid framställningen av citrusjuice. Får innehålla upp till 1 % metanol, etanol och isopropanol i kombination, på vattenfri basis. | Växttråd |
| 5.13.2 | Torkad citruspressmassa
   (33) | Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter eller vid framställning av citrusjuice och som därefter torkas. Får innehålla upp till 1 % metanol, etanol och isopropanol i kombination, på vattenfri basis. | Växttråd |
| 5.14.1 | Rödklöverfrö | Frön av Trifolium pratense L. | |
| 5.14.2 | Vitklöverfrö | Frön av Trifolium repens L. | |
| 5.15.1 | Kaffebönskal | Produkt som erhålls från skalade frön av kaffeplantan. | Växttråd |
| 5.16.1 | Blåklintsfrö | Frön av Centaurea cyanus L. | |
| 5.17.1 | Gurkfrö | Frön av Cucumis sativus L. | |
| 5.18.1 | Cypressfrö | Frön av Cupressus L. | |
| 5.19.1 | Dadelfrukt | Frukter av Phoenix dactylifera L. | |
| 5.19.2 | Dadelfrö | Hela frön av Phoenix dactylifera L. | Växttråd |
| 5.20.1 | Fänkålsfrö | Frön av Foeniculum vulgare Mill. | |
| 5.21.1 | Fikonfrukt | Frukter av Ficus carica L. | |
| 5.22.1 | Fruktkärnor (34) | Produkt som består av de inre, ätliga fröna av en nöt eller stenfruktskärna. | |
| 5.22.2 | Fruktpressmassa
   (34) | Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré. | Växttråd |
| 5.22.3 | Torkad fruktpressmassa
   (34) | Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré och därefter torkas. | Växttråd |
| 5.23.1 | Kryddkrasse | Frön av Lepidium sativum L. | Växttråd |
| 5.24.1 | Gräsfrö | Frön från växtfamiljerna gräs (Poaceae), halvgräs (Cyperaceae) och tågväxter (Juncaceae). | |
| 5.25.1 | Druvkärnor | Kärnor från Vitis L. som separerats från druvpressmassa och som inte genomgått oljeutvinning. | Råfett
  Växttråd |
| 5.25.2 | Druvkärnmjöl | Produkt som erhålls vid extraktion av olja ur druvkärnor. | Växttråd |
| 5.25.3 | Druvpressmassa | Druvpressrester som snabbt torkats efter extraktion av alkohol och i möjligaste mån befriats från druvstjälkar och kärnor. | Växttråd |
| 5.25.4 | Vattenlösliga restprodukter av druvkärnor | Produkt som erhålls från druvkärnor efter framställning av druvjuice. Innehåller huvudsakligen kolhydrater. | Växttråd |
| 5.26.1 | Hasselnöt | Hel eller krossad frukt av Corylus (L.) spp., med eller utan skal. | |
| 5.26.2 | Hasselnötsexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av hasselnötskärnor. | Råprotein
  Växttråd |
| 5.27.1 | Pektiner | Pektin erhålls genom extraktion i vattenlösning (av naturliga arter) från lämpligt växtmaterial, vanligen citrusfrukter och äpplen. Inga organiska utfällningsmedel får användas utom metanol, etanol och isopropanol. Får innehålla upp till 1 % metanol, etanol och isopropanol i kombination, på vattenfri basis. Pektin består främst av de ofullständiga metylestrarna av polyuronsyra och deras ammonium-, natrium-, kalium- och kalciumsalter. | |
| 5.28.1 | Perillafrö | Frön av Perilla frutescens L. och malda produkter därav. | |
| 5.29.1 | Pinjenöt | Frön av Pinus (L.) spp. | |
| 5.30.1 | Pistaschmandel | Frukt av Pistacia vera L. | |
| 5.31.1 | Plantagofrö | Frön av Plantago (L.) spp. | |
| 5.32.1 | Rädisfrö | Frön av Raphanus sativus L. | |
| 5.33.1 | Spenatfrö | Frön av Spinacia oleracea L. | |
| 5.34.1 | Tistelfrö | Frön av Carduus marianus L. | |
| 5.35.1 | Tomatpressmassa [Tomatpressrester] | Produkt som erhålls genom pressning av tomaten Solanum lycopersicum L. vid framställning av tomatjuice. Den består huvudsakligen av tomatskal och frön. | Växttråd |
| 5.36.1 | Röllikafrö | Frön av Achillea millefolium L. | |
| 5.37.1 | Aprikoskärnexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av aprikoskärnor (Prunus armeniaca L.). Den får innehålla vätecyanid | Råprotein
  Växttråd |
| 5.38.1 | Svart spiskumminexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av svart spiskummin (Bunium persicum L.). | Råprotein
  Växttråd |
| 5.39.1 | Gurkörtsfröexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av gurkört (Borago officinalis L.). | Råprotein
  Växttråd |
| 5.40.1 | Nattljusexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av nattljus (Oenothera L.). | Råprotein
  Växttråd |
| 5.41.1 | Granatäppleexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av granatäpplefrön (Punica granatum L.). | Råprotein
  Växttråd |
| 5.42.1 | Valnötskärnexpeller5 | Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av valnötskärnor (Juglans regia L.). | Råprotein
  Växttråd |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

5.1.1

Ekollon

Hela frukter av ek, Quercus robur L., bergek, Quercus petraea (Matt.) Liebl., korkek av Quercus suber L. eller andra arter av släktet Quercus.

5.1.2

Skalade ekollon

Produkt som erhålls genom skalning av ekollon.

Råprotein

Växttråd

5.2.1

Mandel

Hel eller krossad frukt av Prunus dulcis, med eller utan skal.

5.2.2

Mandelskal

Produkt som erhålls genom att mandelfrön skalas, varefter skalen fysiskt avskiljs från kärnorna och mals.

Växttråd

5.2.3

Mandelkärnexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av mandelkärnor.

Råprotein

Växttråd

5.3.1

Anisfrö

Frön av Pimpinella anisum.

5.4.1

Torkad äppelpressmassa [Torkade äppelpressrester]

Produkt som erhålls vid framställningen av juice av Malus domestica eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som torkas.

Växttråd

5.4.2

Pressad äppelpressmassa [Pressade äppelpressrester]

Blöt produkt som erhålls vid framställningen av äppeljuice eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som pressas.

Växttråd

5.4.3

Äppelmelass

Produkt som erhålls efter utvinning av pektin från äppelpressmassa.

Råprotein

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

5.5.1

Sockerbetsfrön

Frön av sockerbeta.

5.6.1

Bovete

Frön av Fagopyrum esculentum.

5.6.2

Boveteskal och bovetekli

Produkt som erhålls vid malning av bovetekärnor.

Växttråd

5.6.3

Boveteklimjöl

Produkt från mjölframställning, som erhålls från sållat bovete. Den består huvudsakligen av frövita med fina fragment av det yttre skalet och en del kärnrester av diverse slag. Den får innehålla högst 10 % växttråd.

Växttråd

Stärkelse

5.7.1

Rödkålsfrö

Frön av Brassica oleracea var. capitata f. Rubra.

5.8.1

Kanariegräsfrö

Frön av Phalaris canariensis.

5.9.1

Kumminfrö

Frön av Carum carvi L.

5.12.1

Hela eller krossade kastanjer

Produkt från framställningen av kastanjemjöl, huvudsakligen bestående av frövita, med fina fragment av höljena och några få rester av kastanj (Castanea spp.).

Råprotein

Växttråd

5.13.1

Citruspressmassa
   (33)

Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter, Citrus (L.) spp., eller vid framställningen av citrusjuice. Får innehålla upp till 1 % metanol, etanol och isopropanol i kombination, på vattenfri basis.

Växttråd

5.13.2

Torkad citruspressmassa
   (33)

Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter eller vid framställning av citrusjuice och som därefter torkas. Får innehålla upp till 1 % metanol, etanol och isopropanol i kombination, på vattenfri basis.

Växttråd

5.14.1

Rödklöverfrö

Frön av Trifolium pratense L.

5.14.2

Vitklöverfrö

Frön av Trifolium repens L.

5.15.1

Kaffebönskal

Produkt som erhålls från skalade frön av kaffeplantan.

Växttråd

5.16.1

Blåklintsfrö

Frön av Centaurea cyanus L.

5.17.1

Gurkfrö

Frön av Cucumis sativus L.

5.18.1

Cypressfrö

Frön av Cupressus L.

5.19.1

Dadelfrukt

Frukter av Phoenix dactylifera L.

5.19.2

Dadelfrö

Hela frön av Phoenix dactylifera L.

Växttråd

5.20.1

Fänkålsfrö

Frön av Foeniculum vulgare Mill.

5.21.1

Fikonfrukt

Frukter av Ficus carica L.

5.22.1

Fruktkärnor (34)

Produkt som består av de inre, ätliga fröna av en nöt eller stenfruktskärna.

5.22.2

Fruktpressmassa
   (34)

Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré.

Växttråd

5.22.3

Torkad fruktpressmassa
   (34)

Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré och därefter torkas.

Växttråd

5.23.1

Kryddkrasse

Frön av Lepidium sativum L.

Växttråd

5.24.1

Gräsfrö

Frön från växtfamiljerna gräs (Poaceae), halvgräs (Cyperaceae) och tågväxter (Juncaceae).

5.25.1

Druvkärnor

Kärnor från Vitis L. som separerats från druvpressmassa och som inte genomgått oljeutvinning.

Råfett

Växttråd

5.25.2

Druvkärnmjöl

Produkt som erhålls vid extraktion av olja ur druvkärnor.

Växttråd

5.25.3

Druvpressmassa

Druvpressrester som snabbt torkats efter extraktion av alkohol och i möjligaste mån befriats från druvstjälkar och kärnor.

Växttråd

5.25.4

Vattenlösliga restprodukter av druvkärnor

Produkt som erhålls från druvkärnor efter framställning av druvjuice. Innehåller huvudsakligen kolhydrater.

Växttråd

5.26.1

Hasselnöt

Hel eller krossad frukt av Corylus (L.) spp., med eller utan skal.

5.26.2

Hasselnötsexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av hasselnötskärnor.

Råprotein

Växttråd

5.27.1

Pektiner

Pektin erhålls genom extraktion i vattenlösning (av naturliga arter) från lämpligt växtmaterial, vanligen citrusfrukter och äpplen. Inga organiska utfällningsmedel får användas utom metanol, etanol och isopropanol. Får innehålla upp till 1 % metanol, etanol och isopropanol i kombination, på vattenfri basis. Pektin består främst av de ofullständiga metylestrarna av polyuronsyra och deras ammonium-, natrium-, kalium- och kalciumsalter.

5.28.1

Perillafrö

Frön av Perilla frutescens L. och malda produkter därav.

5.29.1

Pinjenöt

Frön av Pinus (L.) spp.

5.30.1

Pistaschmandel

Frukt av Pistacia vera L.

5.31.1

Plantagofrö

Frön av Plantago (L.) spp.

5.32.1

Rädisfrö

Frön av Raphanus sativus L.

5.33.1

Spenatfrö

Frön av Spinacia oleracea L.

5.34.1

Tistelfrö

Frön av Carduus marianus L.

5.35.1

Tomatpressmassa [Tomatpressrester]

Produkt som erhålls genom pressning av tomaten Solanum lycopersicum L. vid framställning av tomatjuice. Den består huvudsakligen av tomatskal och frön.

Växttråd

5.36.1

Röllikafrö

Frön av Achillea millefolium L.

5.37.1

Aprikoskärnexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av aprikoskärnor (Prunus armeniaca L.). Den får innehålla vätecyanid

Råprotein

Växttråd

5.38.1

Svart spiskumminexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av svart spiskummin (Bunium persicum L.).

Råprotein

Växttråd

5.39.1

Gurkörtsfröexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av gurkört (Borago officinalis L.).

Råprotein

Växttråd

5.40.1

Nattljusexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av frön av nattljus (Oenothera L.).

Råprotein

Växttråd

5.41.1

Granatäppleexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av granatäpplefrön (Punica granatum L.).

Råprotein

Växttråd

5.42.1

Valnötskärnexpeller5

Produkt från oljeutvinning, som erhålls genom pressning av valnötskärnor (Juglans regia L.).

Råprotein

Växttråd

6.   Vallfoder, inbegripet grovfoder, och produkter därav

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.1.1 | Betblad | Blad av Beta spp. | |
| 6.2.1 | Spannmålsväxter11 | Hela plantor av spannmålsarter eller delar därav. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.3.1 | Spannmålshalm11 | Halm från spanmål. | |
| 6.3.2 | Behandlad spannmålshalm11 | Produkt som erhålls genom lämplig behandling av halm från spannmål. | Natrium, om behandlad med NaOH |
| 6.4.1 | Klövermjöl | Produkt som erhålls genom torkning och malning av klöver, Trifolium spp. Den får innehålla upp till 20 % lusern (Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn) eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som klövern. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.5.1 | Vallfodermjöl
   (35)
  [Gräsmjöl]
   (35)
  [Grönmjöl]
   (35) | Produkt som erhålls genom torkning och malning samt i vissa fall komprimering av foderväxter. (36) | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.1 | Hö | Alla sorters gräs eller baljväxter eller örter, fälttorkade eller artificiellt torkade. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.2 | Torkat gräs, torkade örter, torkade baljväxter | Produkt som erhålls från gräs, örter eller baljväxter som har dehydrerats på artificiell väg (oberoende av form). | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.3 | Gräs, örter, baljväxter [Grönt vallfoder] | Färsk biomassa bestående av gräs, baljväxter eller örter | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.4 | Grönt ensilage | Ensilerad biomassa från åkermark och gräsmark som består av alla sorters gräs, baljväxter eller örter. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.5 | Hösilage | Ensilerade eller torkade jordbruksgrödor som består av gräs, baljväxter eller örter med en torrsubstanshalt på minst 50 %, förpackade i balar eller lagrade i silor. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.7.1 | Hampamjöl | Mjöl från stammar av hampa av sorter av Cannabis sativa L. med ett THC-innehåll < 0,2 % enligt den kvantifieringsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 639/2014. | Råprotein |
| 6.7.2 | Hampafiber | Produkt som erhålls genom mekanisk bearbetning av stammar av hampa av sorter av Cannabis sativa L. med ett THC-innehåll < 0,2 % enligt den kvantifieringsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 639/2014. | Växttråd |
| 6.8.1 | Bondbönshalm [Åkerbönshalm/ Hästbönshalm] | Halm av bondböna (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf.). | |
| 6.9.1 | Linhalm | Halm av lin (Linum usitatissimum L.). | |
| 6.10.1 | Lusern [Alfalfa] | Plantor av Medicago sativa L. och Medicago var. Matyn eller delar därav. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.2 | Fälttorkad lusern [Fälttorkad alfalfa] | Lusern, fälttorkad. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.3 | Hetluftstorkad lusern [Hetluftstorkad alfalfa] [Dehydrerad lusern] | Lusern som dehydrerats på artificiell väg, oberoende av form. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.4 | Extruderad lusern [Extruderad alfalfa] | Alfalfapellets som har extruderats. | |
| 6.10.5 | Lusernmjöl
   (37)
  [Alfalfamjöl16] | Produkt som erhålls genom torkning och malning av lusern. Produkten får innehålla upp till 20 % klöver eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som lusernen. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.6 | Lusernpressrester [Alfalfapressrester] | Torkad produkt som erhålls genom pressning av växtsaften från lusern. | Råprotein
  Växttråd |
| 6.10.7 | Lusernproteinkoncentrat [Alfalfaproteinkoncentrat] | Produkt som erhålls genom artificiell torkning av fraktioner av den växtsaft som pressats ur lusern, vilka centrifugeras och värmebehandlas för att fälla ut proteiner. | Råprotein
  Karoten |
| 6.10.8 | Vattenlösliga restprodukter av lusern | Produkt som erhålls efter proteinextraktion från växtsaft av lusern. | Råprotein |
| 6.11.1 | Majsensilage | Ensilerade plantor eller växtdelar av Zea mays L. ssp. mays. | |
| 6.12.1 | Ärthalm | Halm av Pisum spp. | |
| 6.13.1 | Rapshalm7 | Halm av Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., indisk raps Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O. E. Schulz och rybs Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.). | |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

6.1.1

Betblad

Blad av Beta spp.

6.2.1

Spannmålsväxter11

Hela plantor av spannmålsarter eller delar därav.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.3.1

Spannmålshalm11

Halm från spanmål.

6.3.2

Behandlad spannmålshalm11

Produkt som erhålls genom lämplig behandling av halm från spannmål.

Natrium, om behandlad med NaOH

6.4.1

Klövermjöl

Produkt som erhålls genom torkning och malning av klöver, Trifolium spp. Den får innehålla upp till 20 % lusern (Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn) eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som klövern.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.5.1

Vallfodermjöl
   (35)
  [Gräsmjöl]
   (35)
  [Grönmjöl]
   (35)

Produkt som erhålls genom torkning och malning samt i vissa fall komprimering av foderväxter. (36)

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.1

Hö

Alla sorters gräs eller baljväxter eller örter, fälttorkade eller artificiellt torkade.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.2

Torkat gräs, torkade örter, torkade baljväxter

Produkt som erhålls från gräs, örter eller baljväxter som har dehydrerats på artificiell väg (oberoende av form).

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.3

Gräs, örter, baljväxter [Grönt vallfoder]

Färsk biomassa bestående av gräs, baljväxter eller örter

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.4

Grönt ensilage

Ensilerad biomassa från åkermark och gräsmark som består av alla sorters gräs, baljväxter eller örter.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.5

Hösilage

Ensilerade eller torkade jordbruksgrödor som består av gräs, baljväxter eller örter med en torrsubstanshalt på minst 50 %, förpackade i balar eller lagrade i silor.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.7.1

Hampamjöl

Mjöl från stammar av hampa av sorter av Cannabis sativa L. med ett THC-innehåll < 0,2 % enligt den kvantifieringsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 639/2014.

Råprotein

6.7.2

Hampafiber

Produkt som erhålls genom mekanisk bearbetning av stammar av hampa av sorter av Cannabis sativa L. med ett THC-innehåll < 0,2 % enligt den kvantifieringsmetod som fastställs i förordning (EU) nr 639/2014.

Växttråd

6.8.1

Bondbönshalm [Åkerbönshalm/ Hästbönshalm]

Halm av bondböna (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf.).

6.9.1

Linhalm

Halm av lin (Linum usitatissimum L.).

6.10.1

Lusern [Alfalfa]

Plantor av Medicago sativa L. och Medicago var. Matyn eller delar därav.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.2

Fälttorkad lusern [Fälttorkad alfalfa]

Lusern, fälttorkad.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.3

Hetluftstorkad lusern [Hetluftstorkad alfalfa] [Dehydrerad lusern]

Lusern som dehydrerats på artificiell väg, oberoende av form.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.4

Extruderad lusern [Extruderad alfalfa]

Alfalfapellets som har extruderats.

6.10.5

Lusernmjöl
   (37)
  [Alfalfamjöl16]

Produkt som erhålls genom torkning och malning av lusern. Produkten får innehålla upp till 20 % klöver eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som lusernen.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.6

Lusernpressrester [Alfalfapressrester]

Torkad produkt som erhålls genom pressning av växtsaften från lusern.

Råprotein

Växttråd

6.10.7

Lusernproteinkoncentrat [Alfalfaproteinkoncentrat]

Produkt som erhålls genom artificiell torkning av fraktioner av den växtsaft som pressats ur lusern, vilka centrifugeras och värmebehandlas för att fälla ut proteiner.

Råprotein

Karoten

6.10.8

Vattenlösliga restprodukter av lusern

Produkt som erhålls efter proteinextraktion från växtsaft av lusern.

Råprotein

6.11.1

Majsensilage

Ensilerade plantor eller växtdelar av Zea mays L. ssp. mays.

6.12.1

Ärthalm

Halm av Pisum spp.

6.13.1

Rapshalm7

Halm av Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., indisk raps Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O. E. Schulz och rybs Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.).

7.   Andra växter, alger, svampar och produkter därav

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1 | Alger
   (38) | Alger, levande eller bearbetade, inklusive färska, kylda eller frysta alger. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Jod, om > 100 ppm |
| 7.1.2 | Torkade alger
   (38) | Produkt som erhålls genom torkning av alger. Produkten får ha tvättats för att minska jodhalten och algerna ha inaktiverats. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Jod, om > 100 ppm |
| 7.1.3 | Algmjöl (38) | Produkt från algoljeutvinning, som erhålls genom extraktion av alger. Algerna har inaktiverats. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Jod, om > 100 ppm |
| 7.1.4 | Algolja (38) | Olja som erhålls genom extraktion ur alger. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel. | Råfett
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 7.1.6 | Tångmjöl (38) | Produkt som erhålls genom torkning och krossning av större algarter, särskilt röd-, brun- eller grönalger. Produkten får ha tvättats för att minska jodhalten. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Jod, om > 100 ppm |
| 7.1.7 | Algmjöl från Asparagopsis | Produkt som erhålls genom torkning och krossning av större algarter av släktet Asparagopsis. Får tvättas för att minska jod- och bromhalten. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Jod, om > 100 ppm |
| 7.2.1 | Torkad svamp
   (38) | Torkad svamp och/eller mycelium från ätliga svampar, rik på fiber, aminosyror och polysackarider. | Växttråd
  Råprotein |
| 7.3.1 | Bark
   (38) | Rensad och torkad bark av trä eller buskar. | Växttråd |
| 7.4.1 | Torkade blommor15
   (38) | Alla delar av torkade blommor av ätbara växter och fraktioner därav. | Växttråd |
| 7.5.1 | Torkad broccoli | Produkt som erhålls genom torkning av växten Brassica oleracea L. efter tvättning, minskning av storleken (hackning, omvandling till flingor osv.) och avlägsnande av vatteninnehåll. | |
| 7.6.1 | Sockerrörsmelass | Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från Saccharum L. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel, 0,5 % antiscalingmedel, 3,5 % sulfat och 0,25 % sulfit. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 30 % |
| 7.6.2 | Delvis avsockrad sockerrörsmelass | Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros från sockerrörsmelass med hjälp av vatten. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 28 % |
| 7.6.3 | (Rör)socker [Sackaros] | Socker som extraherats från sockerrör med hjälp av vatten. | |
| 7.6.4 | Sockerrörsblast | Produkt som erhålls vid extraktion av socker från sockerrör med hjälp av vatten. Den består huvudsakligen av fiber. | Växttråd |
| 7.7.1 | Torkade blad15

   (38) | Torkade blad av ätbara växter och fraktioner därav. | Växttråd |
| 7.8.1 | Lignocellulosa | Produkt som erhålls genom mekanisk bearbetning av rått naturligt torkat trä, huvudsakligen bestående av lignocellulosa. | |
| 7.8.2 | Pulvercellulosa | Produkt som erhålls genom nedbrytning, separation av lignin och ytterligare rensning till cellulosa av vegetabiliska fibrer15 i obehandlat trä och som modifieras endast genom mekanisk bearbetning. NDF-värde på minst 87 %. | |
| 7.9.1 | Lakritsrot | Rot av Glycyrrhiza L. | |
| 7.10.1 | Mynta | Produkt som erhålls genom torkning av ovanjordiska delar av växterna Mentha apicata, Mentha piperita eller Mentha viridis (L.), oberoende av form. | |
| 7.11.1 | Torkad spenat | Produkt som erhålls genom torkning av växten Spinacia oleracea L., oberoende av form. | |
| 7.12.1 | Yucca schidigera | Pulveriserad produkt som erhålls från stammar av Yucca schidigera Roezl. | Växttråd |
| 7.12.2 | Saft från Yucca schidigera | Produkt som erhålls genom hackning och pressning av stammar från Yucca schidigera, som huvudsakligen består av kolhydrater. | |
| 7.13.1 | Vegetabiliskt kol [Träkol] | Produkt som erhålls genom förkolning av vegetabiliskt material. | |
| 7.14.1 | Trä
   (38) | Kemiskt obehandlat trä eller träfibrer därav. | Växttråd |
| 7.14.2 | Trämelass
   (38) | Produkt som erhålls genom uppvärmning och pressning av obehandlat råträ, huvudsakligen bestående av xylos. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 7.15.1 | Mjöl av Solanum glaucophyllum | Produkt som erhålls genom torkning och malning av bladen från Solanum glaucophyllum. | Växttråd
  Vitamin D3 |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

7.1.1

Alger
   (38)

Alger, levande eller bearbetade, inklusive färska, kylda eller frysta alger. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel.

Råprotein

Råfett

Råaska

Jod, om > 100 ppm

7.1.2

Torkade alger
   (38)

Produkt som erhålls genom torkning av alger. Produkten får ha tvättats för att minska jodhalten och algerna ha inaktiverats. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel.

Råprotein

Råfett

Råaska

Jod, om > 100 ppm

7.1.3

Algmjöl (38)

Produkt från algoljeutvinning, som erhålls genom extraktion av alger. Algerna har inaktiverats. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel.

Råprotein

Råfett

Råaska

Jod, om > 100 ppm

7.1.4

Algolja (38)

Olja som erhålls genom extraktion ur alger. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

7.1.6

Tångmjöl (38)

Produkt som erhålls genom torkning och krossning av större algarter, särskilt röd-, brun- eller grönalger. Produkten får ha tvättats för att minska jodhalten. Får innehålla upp till 0,1 % skumdämpande medel.

Råprotein

Råfett

Råaska

Jod, om > 100 ppm

7.1.7

Algmjöl från Asparagopsis

Produkt som erhålls genom torkning och krossning av större algarter av släktet Asparagopsis. Får tvättas för att minska jod- och bromhalten.

Råprotein

Råfett

Råaska

Jod, om > 100 ppm

7.2.1

Torkad svamp
   (38)

Torkad svamp och/eller mycelium från ätliga svampar, rik på fiber, aminosyror och polysackarider.

Växttråd

Råprotein

7.3.1

Bark
   (38)

Rensad och torkad bark av trä eller buskar.

Växttråd

7.4.1

Torkade blommor15
   (38)

Alla delar av torkade blommor av ätbara växter och fraktioner därav.

Växttråd

7.5.1

Torkad broccoli

Produkt som erhålls genom torkning av växten Brassica oleracea L. efter tvättning, minskning av storleken (hackning, omvandling till flingor osv.) och avlägsnande av vatteninnehåll.

7.6.1

Sockerrörsmelass

Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från Saccharum L. Får innehålla upp till 0,5 % skumdämpande medel, 0,5 % antiscalingmedel, 3,5 % sulfat och 0,25 % sulfit.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 30 %

7.6.2

Delvis avsockrad sockerrörsmelass

Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros från sockerrörsmelass med hjälp av vatten.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 28 %

7.6.3

(Rör)socker [Sackaros]

Socker som extraherats från sockerrör med hjälp av vatten.

7.6.4

Sockerrörsblast

Produkt som erhålls vid extraktion av socker från sockerrör med hjälp av vatten. Den består huvudsakligen av fiber.

Växttråd

7.7.1

Torkade blad15

   (38)

Torkade blad av ätbara växter och fraktioner därav.

Växttråd

7.8.1

Lignocellulosa

Produkt som erhålls genom mekanisk bearbetning av rått naturligt torkat trä, huvudsakligen bestående av lignocellulosa.

7.8.2

Pulvercellulosa

Produkt som erhålls genom nedbrytning, separation av lignin och ytterligare rensning till cellulosa av vegetabiliska fibrer15 i obehandlat trä och som modifieras endast genom mekanisk bearbetning. NDF-värde på minst 87 %.

7.9.1

Lakritsrot

Rot av Glycyrrhiza L.

7.10.1

Mynta

Produkt som erhålls genom torkning av ovanjordiska delar av växterna Mentha apicata, Mentha piperita eller Mentha viridis (L.), oberoende av form.

7.11.1

Torkad spenat

Produkt som erhålls genom torkning av växten Spinacia oleracea L., oberoende av form.

7.12.1

Yucca schidigera

Pulveriserad produkt som erhålls från stammar av Yucca schidigera Roezl.

Växttråd

7.12.2

Saft från Yucca schidigera

Produkt som erhålls genom hackning och pressning av stammar från Yucca schidigera, som huvudsakligen består av kolhydrater.

7.13.1

Vegetabiliskt kol [Träkol]

Produkt som erhålls genom förkolning av vegetabiliskt material.

7.14.1

Trä
   (38)

Kemiskt obehandlat trä eller träfibrer därav.

Växttråd

7.14.2

Trämelass
   (38)

Produkt som erhålls genom uppvärmning och pressning av obehandlat råträ, huvudsakligen bestående av xylos.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

7.15.1

Mjöl av Solanum glaucophyllum

Produkt som erhålls genom torkning och malning av bladen från Solanum glaucophyllum.

Växttråd

Vitamin D3

8.   Mjölkprodukter och produkter därav

Foderråvarorna i detta kapitel ska uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1069/2009 och de särskilda kraven för mjölk, råmjölk och vissa andra produkter som framställs av mjölk i bilaga X till förordning (EU) nr 142/2011.

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1 | Smör och smörprodukter | Smör och produkter som erhållits genom framställning eller bearbetning av smör (t.ex. smörserum), om de inte anges separat. | Råprotein
  Råfett
  Laktos
  Vattenhalt, om > 6 % |
| 8.2.1 | Kärnmjölk/kärnmjölkspulver
   (39) | Produkt som erhålls genom kärning av smör från grädde eller genom liknande bearbetningar.
  Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla






  — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

8.1.1

Smör och smörprodukter

Smör och produkter som erhållits genom framställning eller bearbetning av smör (t.ex. smörserum), om de inte anges separat.

Råprotein

Råfett

Laktos

Vattenhalt, om > 6 %

8.2.1

Kärnmjölk/kärnmjölkspulver
   (39)

Produkt som erhålls genom kärning av smör från grädde eller genom liknande bearbetningar.

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Råprotein

Råfett

Laktos

Vattenhalt, om > 6 %

8.3.1

Kasein

Produkt som erhålls genom torkning av kaseinet som fällts ut ur skummjölk eller kärnmjölk med hjälp av syror eller löpe.

Råprotein

Vattenhalt, om > 10 %

8.4.1

Kaseinat

Produkt extraherad från ostmassa eller kasein genom användning av neutraliserande ämnen och torkning.

Råprotein

Vattenhalt, om > 10 %

8.5.1

Ost och ostprodukter

Ost och produkter framställda av ost samt av mjölkbaserade produkter.

Råprotein

Råfett

8.6.1

Råmjölk/råmjölkspulver
   (39)

Den vätska som utsöndras av bröstkörtlarna hos mjölkproducerande djur upp till fem dagar efter nedkomst.

Råprotein

8.7.1

Mejeribiprodukter

Produkter som erhålls vid produktionen av mejeriprodukter (däribland slam från centrifugering eller separering, gränsmjölk och mjölkmineraler).

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

| — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Vattenhalt

Råprotein

Råfett

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

8.8.1

Fermenterade mjölkprodukter

Produkter som framställs genom fermentering av mjölk (t.ex. yoghurt).

Råprotein

Råfett

8.9.1

Laktos

Det socker som separeras från mjölken eller vasslen genom rening och torkning.

Vattenhalt, om > 5 %

8.10.1

Mjölk/mjölkpulver18

Normalt juversekret som erhålls vid en eller flera mjölkningar.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

8.11.1

Skummjölk/skummjölkspulver
   (39)

Mjölk vars fettinnehåll har minskats genom separering.

Råprotein

Vattenhalt, om > 5 %

8.12.1

Mjölkfett

Produkt som erhålls genom skumning av mjölk.

Råfett

8.13.1

Mjölkproteinpulver
   (39)

Produkt som erhålls genom torkning av proteinföreningar som extraherats ur mjölken genom kemisk eller mekanisk behandling.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

8.14.1

Kondenserad och avdunstad mjölk samt produkter därav

Kondenserad och avdunstad mjölk samt produkter som erhållits genom framställning eller bearbetning av dessa produkter.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

8.15.1

Mjölkpermeat/mjölkpermeatpulver
   (39)

Produkt som erhålls från den flytande fasen av (ultra-, nano- eller mikro)filtrering av mjölk och från vilken laktos delvis får ha avlägsnats.

Omvänd osmos får tillämpas

Råaska

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

8.16.1

Mjölkretentat/mjölkretentatpulver
   (39)

Produkt som kvarstannar på membranet vid (ultra-, nano- eller mikro)filtrering av mjölk.

Råprotein

Råaska

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

8.17.1

Vassle/vasslepulver
   (39)

Produkt från ost-, kvarg- eller kaseinframställning eller liknande bearbetning.

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

| — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

Råaska

8.18.1

Laktosreducerad vassle/laktosreducerat vasslepulver
   (39)

Vassle från vilken laktosen delvis har avlägsnats.

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

| — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

Råaska

8.19.1

Vassleprotein/vassleproteinpulver
   (39)

Produkt som erhålls genom torkning av de vassleproteinkomponenter som extraherats ur vasslen genom kemisk eller mekanisk behandling.

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

| — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

8.20.1

Demineraliserad, laktosreducerad vassle/demineraliserat, laktosreducerat vasslepulver
   (39)

Vassle från vilken laktos och mineraler delvis har avlägsnats.

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

| — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Råprotein

Laktos

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

8.21.1

Vasslepermeat/vasslepermeatpulver
   (39)

Produkt som erhålls från den flytande fasen av (ultra-, nano- eller mikro)filtrering av vassle och från vilken laktos delvis får ha avlägsnats. Omvänd osmos får tillämpas

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

| — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Råaska

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

8.22.1

Vassleretentat/vassleretentatpulver
   (39)

Produkt som bibehålls på membranet vid (ultra-, nano- eller mikro)filtrering av vassle.

Vid särskild beredning som foderråvara får den innehålla

| — | upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % fosfater, t.ex. polyfosfater (t.ex. natriumhexametafosfat), difosfater (t.ex. tetranatriumpyrofosfat), som används för att minska viskositeten och stabilisera protein under bearbetningen,

| — | upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,3 % oorganiska syror: svavelsyra, saltsyra, fosforsyra, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen, |
| --- | --- |

—

upp till 0,5 % alkalier, t.ex. natrium, kalium, kalcium, magnesiumhydroxid, som används för justering av pH i många led i produktionsprocessen,

| — | upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper. |
| --- | --- |

—

upp till 2 % lättrinnande medel, t.ex. kiseldioxid, pentanatriumtrifosfat, trikalciumfosfat, som används för att förbättra pulvrets rinningsegenskaper.

Råprotein

Råaska

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

9.   Produkter av landdjur och produkter därav

Foderråvarorna i detta kapitel ska uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1069/2009. Foderråvarornas benämning ska kompletteras med en uppgift enligt bilaga X eller bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 eller bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 för att klargöra de särskilda kraven och en tydlig identifiering när det gäller användningsrestriktioner i enlighet med förordning (EG) nr 999/2001.

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1.1 | Animaliska biprodukter
   (40) | Hela eller delar av varmblodiga landdjur, färska, frysta, beredda, syrabehandlade eller torkade. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.2.1 | Djurfett
   (41) | Produkt bestående av fett från landdjur, inklusive andra ryggradslösa djur än sådana som är patogena för människor och djur i alla olika livsstadier. Om den extraheras med lösningsmedel får den innehålla upp till 0,1 % hexan. | Råfett
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 9.3.1 | Biprodukter från biodling
   (42) | Honung, bivax, bidrottninggelé, propolis, pollen, bearbetad eller obearbetad. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 9.4.1 | Bearbetat animaliskt protein
   (41) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av landdjur, inklusive ryggradslösa djur i alla olika livsstadier, från vilka fettet delvis får ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Om den extraheras med lösningsmedel får den innehålla upp till 0,1 % hexan. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.5.1 | Proteiner från gelatinframställning
   (41) | Torkade animaliska proteiner som härrör från framställning av gelatin som erhållits från råvaror i enlighet med förordning (EG) nr 853/2004. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.6.1 | Hydrolyserade animaliska proteiner
   (41) | Polypeptider, peptider och aminosyror samt blandningar därav, vilka erhållits genom hydrolys av animaliska biprodukter, som kan koncentreras genom torkning. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.7.1 | Blodmjöl
   (41) | Produkt som härrör från värmebehandling av blod från slaktade varmblodiga djur. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.8.1 | Blodprodukter
   (40) | Produkter härrörande från blod eller blodfraktioner av slaktade varmblodiga djur; produkterna omfattar torkad/djupfryst/flytande plasma, torkat helblod, torkade/djupfrysta/flytande röda blodkroppar eller fraktioner därav samt blandningar. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.9.1 | Återanvänt köks- och matavfall [Återvunnet köks- och matavfall] | Allt matavfall innehållande material av animaliskt ursprung, inklusive använd matolja, från restauranger, cateringverksamhet och cateringkök, inbegripet centralkök och hushållskök. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.10.1 | Kollagen
   (41) | Proteinbaserad produkt som härrör från djurben, hudar, skinn och senor. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.11.1 | Fjädermjöl | Produkt som erhålls genom torkning och malning av fjädrar av slaktade djur. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.12.1 | Gelatin
   (41) | Naturligt, lösligt protein, gelbildande eller icke gelbildande, som erhålls genom partiell hydrolys av kollagen som framställts av ben, hudar och skinn, ligament och senor från djur. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.13.1 | Fettgrevar
   (41) | Produkt som erhålls vid framställning av talg, ister och andra fetter av animaliskt ursprung som har avskilts genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten kan vara färsk, fryst eller torkad.
  Om den extraheras med lösningsmedel får den innehålla upp till 0,1 % hexan. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.14.1 | Produkter av animaliskt ursprung
   (40) | Före detta livsmedel som innehåller djurprodukter; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.15.1 | Ägg | Hela ägg av Gallus gallus L. med eller utan skal. | |
| 9.15.2 | Äggvita | Produkt som erhålls från ägg efter separation av skal och gula, pastöriserad och eventuellt denaturerad. | Råprotein
  Metod för denaturering där så är tillämpligt |
| 9.15.3 | Torkade äggprodukter | Produkter bestående av pastöriserade torkade ägg, utan skal, eller en blandning av olika proportioner av torkad äggvita och torkad äggula. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 9.15.4 | Sockrat äggpulver | Torkade hela eller delar av ägg. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 %
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 9.15.5 | Torkat äggskal | Produkt som erhålls från fjäderfäägg efter att innehållet (gula och vita) har avlägsnats. Skalen är torkade. | Råaska |
| 9.16.1 | Levande ryggradslösa landdjur
   (40) | Levande ryggradslösa landdjur, i alla olika livsstadier, andra än sådana arter som har negativa effekter för växters, djurs och människors hälsa. | |
| 9.16.2 | Döda ryggradslösa landdjur
   (40) | Döda ryggradslösa landdjur, andra än sådana arter som har negativa effekter för växters, djurs och människors hälsa, i alla olika livsstadier, som har eller inte har blivit föremål för behandling men som inte har bearbetats på det sätt som avses i förordning (EG) nr 1069/2009. | Råprotein
  Råfett
  Råaska |
| 9.17.1 | Kolesterol från ullfett | Produkt som erhålls från ullfett (lanolin) genom förtvålning, separering och kristallisering. Innehåll av kolesterol, C27H46O: minst 90 %. | |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

9.1.1

Animaliska biprodukter
   (40)

Hela eller delar av varmblodiga landdjur, färska, frysta, beredda, syrabehandlade eller torkade.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 8 %

9.2.1

Djurfett
   (41)

Produkt bestående av fett från landdjur, inklusive andra ryggradslösa djur än sådana som är patogena för människor och djur i alla olika livsstadier. Om den extraheras med lösningsmedel får den innehålla upp till 0,1 % hexan.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

9.3.1

Biprodukter från biodling
   (42)

Honung, bivax, bidrottninggelé, propolis, pollen, bearbetad eller obearbetad.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

9.4.1

Bearbetat animaliskt protein
   (41)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av landdjur, inklusive ryggradslösa djur i alla olika livsstadier, från vilka fettet delvis får ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Om den extraheras med lösningsmedel får den innehålla upp till 0,1 % hexan.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.5.1

Proteiner från gelatinframställning
   (41)

Torkade animaliska proteiner som härrör från framställning av gelatin som erhållits från råvaror i enlighet med förordning (EG) nr 853/2004.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.6.1

Hydrolyserade animaliska proteiner
   (41)

Polypeptider, peptider och aminosyror samt blandningar därav, vilka erhållits genom hydrolys av animaliska biprodukter, som kan koncentreras genom torkning.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.7.1

Blodmjöl
   (41)

Produkt som härrör från värmebehandling av blod från slaktade varmblodiga djur.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.8.1

Blodprodukter
   (40)

Produkter härrörande från blod eller blodfraktioner av slaktade varmblodiga djur; produkterna omfattar torkad/djupfryst/flytande plasma, torkat helblod, torkade/djupfrysta/flytande röda blodkroppar eller fraktioner därav samt blandningar.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.9.1

Återanvänt köks- och matavfall [Återvunnet köks- och matavfall]

Allt matavfall innehållande material av animaliskt ursprung, inklusive använd matolja, från restauranger, cateringverksamhet och cateringkök, inbegripet centralkök och hushållskök.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.10.1

Kollagen
   (41)

Proteinbaserad produkt som härrör från djurben, hudar, skinn och senor.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.11.1

Fjädermjöl

Produkt som erhålls genom torkning och malning av fjädrar av slaktade djur.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.12.1

Gelatin
   (41)

Naturligt, lösligt protein, gelbildande eller icke gelbildande, som erhålls genom partiell hydrolys av kollagen som framställts av ben, hudar och skinn, ligament och senor från djur.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.13.1

Fettgrevar
   (41)

Produkt som erhålls vid framställning av talg, ister och andra fetter av animaliskt ursprung som har avskilts genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten kan vara färsk, fryst eller torkad.

Om den extraheras med lösningsmedel får den innehålla upp till 0,1 % hexan.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.14.1

Produkter av animaliskt ursprung
   (40)

Före detta livsmedel som innehåller djurprodukter; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 8 %

9.15.1

Ägg

Hela ägg av Gallus gallus L. med eller utan skal.

9.15.2

Äggvita

Produkt som erhålls från ägg efter separation av skal och gula, pastöriserad och eventuellt denaturerad.

Råprotein

Metod för denaturering där så är tillämpligt

9.15.3

Torkade äggprodukter

Produkter bestående av pastöriserade torkade ägg, utan skal, eller en blandning av olika proportioner av torkad äggvita och torkad äggula.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

9.15.4

Sockrat äggpulver

Torkade hela eller delar av ägg.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

9.15.5

Torkat äggskal

Produkt som erhålls från fjäderfäägg efter att innehållet (gula och vita) har avlägsnats. Skalen är torkade.

Råaska

9.16.1

Levande ryggradslösa landdjur
   (40)

Levande ryggradslösa landdjur, i alla olika livsstadier, andra än sådana arter som har negativa effekter för växters, djurs och människors hälsa.

9.16.2

Döda ryggradslösa landdjur
   (40)

Döda ryggradslösa landdjur, andra än sådana arter som har negativa effekter för växters, djurs och människors hälsa, i alla olika livsstadier, som har eller inte har blivit föremål för behandling men som inte har bearbetats på det sätt som avses i förordning (EG) nr 1069/2009.

Råprotein

Råfett

Råaska

9.17.1

Kolesterol från ullfett

Produkt som erhålls från ullfett (lanolin) genom förtvålning, separering och kristallisering. Innehåll av kolesterol, C27H46O: minst 90 %.

10.   Fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav

Foderråvarorna i detta kapitel ska uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1069/2009 och förordning (EU) nr 142/2011 och kan omfattas av användningsrestriktioner i enlighet med förordning (EG) nr 999/2001.

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.1 | Vattenlevande ryggradslösa djur
   (43) | Hela eller delar av havs- eller sötvattenlevande ryggradslösa djur, i alla olika livsstadier, andra arter än sådana som är patogena för människor och djur. | Råprotein
  Råfett
  Råaska |
| 10.2.1 | Biprodukter från vattenlevande djur
   (43) | Härrörande från anläggningar som bereder eller framställer produkter för mänsklig konsumtion. | Råprotein
  Råfett
  Råaska |
| 10.3.1 | Skaldjursmjöl
   (44) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hela eller delar av skaldjur, inklusive vilda och odlade räkor. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 10.4.1 | Fisk
   (44) | Hel fisk eller fiskdelar: färsk, fryst, beredd, syrabehandlad eller torkad. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.4.2 | Fiskmjöl
   (44) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hel fisk eller fiskdelar och till vilken vattenlösliga restprodukter av fisk får ha återtillsatts före torkning. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.4.3 | Vattenlösliga restprodukter av fisk | Kondenserad produkt som erhålls vid framställning av fiskmjöl, som har separerats och stabiliserats genom syrning eller torkning. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 10.4.4 | Hydrolysat av fiskprotein | Produkt som erhålls genom hydrolys av hel fisk eller fiskdelar, som kan koncentreras genom torkning. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.4.5 | Fiskbensmjöl | Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av fiskdelar. Den består huvudsakligen av fiskben. | Råaska |
| 10.4.6 | Fiskolja | Olja som erhålls från hel fisk eller fiskdelar, följd av centrifugering för att avlägsna vatten (artspecifika uppgifter får ingå, t.ex. torskleverolja). | Råfett
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.4.7 | Hydrogenerad fiskolja | Olja som erhålls genom hydrogenering av fiskolja. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.4.8 | Fiskoljestearin [Kylseparerad fiskolja] | Fraktion av fiskolja med en hög andel mättade fetter som erhållits vid raffinering av rå fiskolja till raffinerad fiskolja med hjälp av kylseparering där mättade fetter stelnar och därefter insamlas. | Råfett
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.5.1 | Krillolja | Olja som erhålls från havsplankton (krill) som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.5.2 | Hydrolysat av krillproteinkoncentrat | Produkt som erhålls genom enzymhydrolys av hel krill eller krilldelar, ofta koncentrerad genom torkning. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.6.1 | Ringmaskmjöl | Produkt som erhålls genom uppvärmning och torkning av hel eller delar av marin ringmask, inklusive Nereis virens M. Sars. | Råfett
  Aska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.7.1 | Zooplanktonmjöl | Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av marina zooplankton, t.ex. krill. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.7.2 | Zooplanktonolja | Olja som erhålls från marina zooplankton som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.8.1 | Blötdjursmjöl | Produkt som erhålls genom uppvärmning och torkning av hela eller delar av blötdjur, inklusive bläckfisk och musslor. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.9.1 | Bläckfiskmjöl | Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hel bläckfisk eller bläckfiskdelar. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.10.1 | Sjöstjärnemjöl | Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hel Asteroidea eller delar av Asteroidea. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.11.1 | Mjöl av havslevande ryggradslösa djur
   (43) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hela eller delar av havslevande ryggradslösa djur. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

10.1.1

Vattenlevande ryggradslösa djur
   (43)

Hela eller delar av havs- eller sötvattenlevande ryggradslösa djur, i alla olika livsstadier, andra arter än sådana som är patogena för människor och djur.

Råprotein

Råfett

Råaska

10.2.1

Biprodukter från vattenlevande djur
   (43)

Härrörande från anläggningar som bereder eller framställer produkter för mänsklig konsumtion.

Råprotein

Råfett

Råaska

10.3.1

Skaldjursmjöl
   (44)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hela eller delar av skaldjur, inklusive vilda och odlade räkor.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

10.4.1

Fisk
   (44)

Hel fisk eller fiskdelar: färsk, fryst, beredd, syrabehandlad eller torkad.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

10.4.2

Fiskmjöl
   (44)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hel fisk eller fiskdelar och till vilken vattenlösliga restprodukter av fisk får ha återtillsatts före torkning.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.4.3

Vattenlösliga restprodukter av fisk

Kondenserad produkt som erhålls vid framställning av fiskmjöl, som har separerats och stabiliserats genom syrning eller torkning.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

10.4.4

Hydrolysat av fiskprotein

Produkt som erhålls genom hydrolys av hel fisk eller fiskdelar, som kan koncentreras genom torkning.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.4.5

Fiskbensmjöl

Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av fiskdelar. Den består huvudsakligen av fiskben.

Råaska

10.4.6

Fiskolja

Olja som erhålls från hel fisk eller fiskdelar, följd av centrifugering för att avlägsna vatten (artspecifika uppgifter får ingå, t.ex. torskleverolja).

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

10.4.7

Hydrogenerad fiskolja

Olja som erhålls genom hydrogenering av fiskolja.

Vattenhalt, om > 1 %

10.4.8

Fiskoljestearin [Kylseparerad fiskolja]

Fraktion av fiskolja med en hög andel mättade fetter som erhållits vid raffinering av rå fiskolja till raffinerad fiskolja med hjälp av kylseparering där mättade fetter stelnar och därefter insamlas.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

10.5.1

Krillolja

Olja som erhålls från havsplankton (krill) som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten.

Vattenhalt, om > 1 %

10.5.2

Hydrolysat av krillproteinkoncentrat

Produkt som erhålls genom enzymhydrolys av hel krill eller krilldelar, ofta koncentrerad genom torkning.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.6.1

Ringmaskmjöl

Produkt som erhålls genom uppvärmning och torkning av hel eller delar av marin ringmask, inklusive Nereis virens M. Sars.

Råfett

Aska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.7.1

Zooplanktonmjöl

Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av marina zooplankton, t.ex. krill.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.7.2

Zooplanktonolja

Olja som erhålls från marina zooplankton som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten.

Vattenhalt, om > 1 %

10.8.1

Blötdjursmjöl

Produkt som erhålls genom uppvärmning och torkning av hela eller delar av blötdjur, inklusive bläckfisk och musslor.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.9.1

Bläckfiskmjöl

Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hel bläckfisk eller bläckfiskdelar.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.10.1

Sjöstjärnemjöl

Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hel Asteroidea eller delar av Asteroidea.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.11.1

Mjöl av havslevande ryggradslösa djur
   (43)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, pressning och torkning av hela eller delar av havslevande ryggradslösa djur.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

11.   Mineraler och produkter därav

Foderråvarorna i detta kapitel som innehåller animaliska biprodukter ska uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1069/2009 och förordning (EU) nr 142/2011 och kan omfattas av användningsrestriktioner i enlighet med förordning (EG) nr 999/2001.

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1 | Kalciumkarbonat
   (45)
  [Kalksten] | Produkt som erhålls genom malning av produkter som innehåller kalciumkarbonat (CaCO3), t.ex. kalksten, eller genom fällning i sur lösning.
  Får innehålla upp till 0,25 % propylenglykol. Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.2 | Kalkhaltiga marina skal | Naturligt förekommande produkt som erhålls från marina snäckor, malda eller granulerade, såsom ostronskal eller snäckskal. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.3 | Kalcium- och magnesiumkarbonat | Naturlig blandning av kalciumkarbonat (CaCO3) och magnesiumkarbonat (MgCO3). Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning. | Kalcium
  Magnesium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.4 | Kalkhaltiga havsalger (maerl) | Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, malda eller granulerade. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.5 | Skorpalg | Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, Phymatolithon calcareum (Pall.), malda eller granulerade. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.6 | Kalciumklorid | Kalciumklorid (CaCl2) och dess hydrerade former. Får innehålla upp till 0,2 % bariumsulfat. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.7 | Kalciumhydroxid
   (46) | Kalciumhydroxid (Ca(OH)2).
  Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.8 | Vattenfritt kalciumsulfat | Vattenfritt kalciumsulfat (CaSO4) som erhålls genom malning av vattenfritt kalciumsulfat eller dehydrering av kalciumsulfatdihydrat. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.9 | Kalciumsulfathemihydrat | Kalciumsulfathemihydrat (CaSO4 × 1⁄2 H2O) som erhålls genom delvis dehydrering av kalciumsulfatdihydrat. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.10 | Kalciumsulfatdihydrat | Vattenfritt kalciumsulfatdihydrat (CaSO4 × 2H2O) som erhålls genom malning av kalciumsulfatdihydrat eller hydrering av kalciumsulfathemihydrat. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.11 | Kalciumsalter av organiska syror
   (47) | Kalciumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer. (48) | Kalcium
  Organisk syra |
| 11.1.12 | Kalciumoxid | Kalciumoxid (CaO) som erhålls vid bränning av naturligt förekommande kalksten. Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.13 | Kalciumglukonat | Kalciumsalt av glukonsyra allmänt uttryckt som Ca(C6H11O7)2 och dess hydrerade former. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.14 | Kalciumkelat
   (49) | Ca(x)1-3 x nH2O
  (x) = anjon av aminosyror från sojaproteinhydrolysat eller syntetiska aminosyror som godkänts som fodertillsats. Kelatbildningen av katjonen bekräftas med högst 10 % molekyler som överstiger 1 500 dalton och en lämplig analysmetod som bekräftar foderråvarans kelatstruktur.
  Får innehålla upp till 40 % klorid. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.15 | Kalciumsulfat/kalciumkarbonat | Produkt som erhålls vid framställning av natriumkarbonat. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.16 | Kalciumpidolat | L-kalciumpidolat (C10H12CaN2O6 ). Får innehålla upp till 5 % glutaminsyra. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.17 | Kalciumkarbonat/magnesiumoxid | Produkt som erhålls genom uppvärmning av naturligt kalcium och magnesium som innehåller substanser som dolomit. Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning. | Kalcium
  Magnesium |
| 11.1.18 | Dubbelsalt av kalciumnitrat | 5 Ca(NO3)2 x NH4NO3x10 H2O. Härrör från en kemisk syntes av kalciumkarbonatbergart och salpetersyra. | Kalcium
  Kväve |
| 11.2.1 | Magnesiumoxid | Bränd magnesiumoxid (MgO), minst 70 % MgO. | Magnesium
  Aska olöslig i HCl, om > 15 %
  Järninnehåll som Fe2O3, om > 5 % |
| 11.2.2 | Magnesiumsulfatheptahydrat | Magnesiumsulfat (MgSO4 × 7 H2O). | Magnesium
  Svavel
  Aska olöslig i HCl, om > 15 % |
| 11.2.3 | Magnesiumsulfatmonohydrat | Magnesiumsulfat (MgSO4 × H2O). | Magnesium
  Svavel
  Aska olöslig i HCl, om > 15 % |
| 11.2.4 | Vattenfritt magnesiumsulfat | Vattenfritt magnesiumsulfat (MgSO4). | Magnesium
  Svavel
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.5 | Magnesiumpropionat | Magnesiumpropionat (C6H10MgO4). | Magnesium |
| 11.2.6 | Magnesiumklorid | Magnesiumklorid (MgCl2) eller lösning erhållen genom naturlig koncentration av havsvatten efter utfällning av natriumklorid. | Magnesium
  Klor
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.7 | Magnesiumkarbonat | Naturligt magnesiumkarbonat (MgCO3). | Magnesium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.8 | Magnesiumhydroxid | Magnesiumhydroxid (Mg(OH)2) | Magnesium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.9 | Kaliummagnesiumsulfat | Kaliummagnesiumsulfat (K2Mg(SO4)2 x nH2O, n= 4,6). | Magnesium
  Kalium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.10 | Magnesiumsalter av organiska syror
   (47) | Magnesiumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer (48). | Magnesium
  Organisk syra |
| 11.2.11 | Magnesiumglukonat | Magnesiumsalt av glukonsyra allmänt uttryckt som Mg(C6H11O7)2 och dess hydrerade former. | Magnesium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.2.12 | Magnesiumkelat
   (49) | Mg(x)1-3 x nH2O.
  (x) = anjon av aminosyror från sojaproteinhydrolysat eller syntetiska aminosyror som godkänts som fodertillsats.
  Kelatbildningen av katjonen bekräftas med högst 10 % molekyler som överstiger 1 500 dalton och en lämplig analysmetod som bekräftar foderråvarans kelatstruktur.
  Får innehålla upp till 55 % klorid och/eller sulfat. | Magnesium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.2.13 | Magnesiumpidolat | Magnesium-L-pidolat (C10H12MgN2O6). Får innehålla upp till 5 % glutaminsyra. | Magnesium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.3.1 | Dikalciumfosfat
   (50)
   (51)
  [Kalciumväteortofosfat] | Kalciummonovätefosfat som erhålls från ben eller oorganiska källor (CaHPO4 × nH2O, n = 0 eller 2).
  Ca/P > 1,2
  Får innehålla upp till 3 % klorid uttryckt som NaCl. | Kalcium
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.3.2 | Monodikalciumfosfat | Produkt som består av dikalciumfosfat och monokalciumfosfat (CaHPO4 × Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 eller 1).
  0,8 < Ca/P < 1,3 | Totalfosfor
  Kalcium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.3 | Monokalciumfosfat [Kalciumtetravätediortofosfat] | Kalciumdivätefosfat (Ca(H2PO4)2 × nH2O, n=0 eller 1).
  Ca/P < 0,9 | Totalfosfor
  Kalcium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.4 | Trikalciumfosfat
   (51)
  [Trikalciumortofosfat] | Trikalciumfosfat från ben eller oorganiska källor (Ca3(PO4)2 × H2O) eller hydroxylapatit (Ca5(PO4)3OH).
  Ca/P > 1,3 | Kalcium
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.3.5 | Kalciummagnesiumfosfat | Kalciummagnesiumfosfat (Ca3Mg3(PO4)4). | Kalcium
  Magnesium
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.6 | Avfluorerat fosfat | Produkt som erhålls från oorganiska källor, kalcinerat och ytterligare värmebehandlat. | Totalfosfor
  Kalcium
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.3.7 | Dikalciumpyrofosfat [Dikalciumdifosfat] | Dikalciumpyrofosfat (Ca2P2O7) från ben eller oorganiska källor. | Totalfosfor
  Kalcium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.8 | Magnesiumfosfat | Produkt bestående av monobasiskt och/eller dibasiskt och/eller tribasiskt magnesiumfosfat. | Totalfosfor
  Magnesium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.3.9 | Natriumkalciummagnesiumfosfat | Produkt bestående av natriumkalciummagnesiumfosfat. | Totalfosfor
  Magnesium
  Kalcium
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.10 | Mononatriumfosfat [Natriumdiväteortofosfat] | Mononatriumfosfat
  (NaH2PO4 × nH2O, n = 0, 1 eller 2). | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.11 | Dinatriumfosfat [Dinatriumväteortofosfat] | Dinatriumfosfat (Na2HPO4 × nH2O, n = 0, 2, 7 eller 12). | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.12 | Trinatriumfosfat [Trinatriumortofosfat] | Trinatriumfosfat (Na3PO4 × nH2O, n = 0, 1/2, 1, 6, 8 eller 12). | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.13 | Natriumpyrofosfat [Tetranatriumdifosfat] | Natriumpyrofosfat (Na4P2O7× nH2O, n = 0 eller 10). | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.14 | Monokaliumfosfat [Kaliumdiväteortofosfat] | Monokaliumfosfat (KH2PO4). | Totalfosfor
  Kalium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.15 | Dikaliumfosfat [Dikaliumväteortofosfat] | Dikaliumfosfat (K2HPO4 × nH2O, n= 0, 3 eller 6) | Totalfosfor
  Kalium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.16 | Kalciumnatriumfosfat | Kalciumnatriumfosfat (CaNaPO4). | Totalfosfor
  Kalcium
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.17 | Monoammoniumfosfat [Ammoniumdiväteortofosfat] | Monoammoniumfosfat (NH4H2PO4). | Totalkväve
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.18 | Diammoniumfosfat [Diammoniumväteortofosfat] | Diammoniumfosfat ((NH4)2HPO4). | Totalkväve
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.19 | Natriumtripolyfosfat [Pentanatriumtrifosfat] | Natriumtripolyfosfat (Na5P3O10 × nH2O, n = 0 eller 6). | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.20 | Natriummagnesiumfosfat | Natriummagnesiumfosfat (MgNaPO4). | Totalfosfor
  Magnesium
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.21 | Magnesiumhypofosfit | Magnesiumhypofosfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O). | Magnesium
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.22 | Benmjöl, fritt från limämne | Steriliserade och malda ben, fria från limämne och fett. | Totalfosfor
  Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.3.23 | Benaska | Mineralrester från bränning, förbränning eller förgasning av animaliska biprodukter. | Totalfosfor
  Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.3.24 | Kalciumpolyfosfat | Heterogena blandningar av kalciumsalter av kondenserade polyfosforsyror med den allmänna formeln H(n+2)PnO(3n+1) där n är minst 2. | Totalfosfor
  Kalcium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.25 | Kalciumdivätedifosfat | Monokalciumdivätepyrofosfat (CaH2P2O7). | Totalfosfor
  Kalcium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.26 | Magnesiumdivätepyrofosfat | Magnesiumdivätepyrofosfat (MgH2P2O7). Framställs av renad fosforsyra och renad magnesiumhydroxid eller magnesiumoxid genom avdunstning av vatten och kondensering av ortofosfat till difosfat. | Totalfosfor
  Magnesium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.27 | Dinatriumdivätedifosfat | Dinatriumdivätedifosfat (Na2H2P2O7). | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.28 | Trinatriumdifosfat | Trinatriummonovätedifosfat (vattenfritt: Na3HP2O7, monohydrat: Na3HP2O7 × nH2O, n = 0, 1 eller 9). | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.29 | Natriumpolyfosfat [Natriumhexametafosfat] | Heterogena blandningar av natriumsalter av raka kondenserade polyfosforsyror med den allmänna formeln H(n + 2)PnO(3n + 1) där n är minst 2. | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.30 | Trikaliumfosfat | Trikaliummonofosfat ( K3PO4 × nH2O, n = 0, 1, 3, 7 eller 9). | Totalfosfor
  Kalium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.31 | Tetrakaliumdifosfat | Tetrakaliumdifosfat (K4P2O7 × nH2O, n = 0, 1 eller 3). | Totalfosfor
  Kalium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.32 | Pentakaliumtrifosfat | Pentakaliumtrifosfat (K5P3O10). | Totalfosfor
  Kalium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.33 | Kaliumpolyfosfat | Heterogena blandningar av kaliumsalter av raka kondenserade polyfosforsyror med den allmänna formeln H(n + 2)PnO(3n + 1) där n är minst 2. | Totalfosfor
  Kalium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.34 | Kalciumnatriumpolyfosfat | Kalciumnatriumpolyfosfat | Totalfosfor
  Natrium
  Kalcium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.4.1 | Natriumklorid
   (45) | Natriumklorid (NaCl) eller produkt som erhålls genom avdunstning och kristallisering av saltlake (mättat eller reducerat i en annan process) (vakuumsalt) eller avdunstning av havsvatten (havssalt och solhavssalt) eller malning av bergssalt. | Natrium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.2 | Natriumbikarbonat [Natriumvätekarbonat] | Natriumbikarbonat (NaHCO3). | Natrium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.3 | Natrium/ammonium(bi)karbonat [Natrium/ammonium(väte)karbonat] | Produkt som erhålls vid framställningen av natriumkarbonat och natriumbikarbonat, med spår av ammoniumbikarbonat (ammoniumbikarbonat högst 5 %). | Natrium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.4 | Natriumkarbonat | Natriumkarbonat (Na2CO3). | Natrium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.5 | Natriumseskvikarbonat [Trinatriumvätedikarbonat] | Natriumseskvikarbonat (Na3H(CO3)2). | Natrium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.6 | Natriumsulfat | Natriumsulfat (Na2SO4).
  Får innehålla upp till 0,3 % metionin. | Natrium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.7 | Natriumsalter av organiska syror
   (47)
   (52) | Natriumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer27. | Natrium
  Organisk syra |
| 11.4.8 | Natriumglukonat | Natriumsalt av glukonsyra allmänt uttryckt som Na(C6H11O7) och dess hydrerade former. | Natrium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.1 | Kaliumklorid | Kaliumklorid (KCl) eller produkt som erhålls genom avdunstning av saltvatten eller malning av naturliga kaliumkloridkällor. | Kalium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.2 | Kaliumsulfat | Kaliumsulfat (K2SO4). | Kalium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.3 | Kaliumkarbonat | Kaliumkarbonat (K2CO3). | Kalium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.4 | Kaliumbikarbonat [Kaliumvätekarbonat] | Kaliumbikarbonat (KHCO3) | Kalium
  Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.5 | Kaliumsalter av organiska syror
   (47)
   (53) | Kaliumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer (48). | Kalium
  Organisk syra |
| 11.5.6 | Kaliumpidolat | Potassium L-pidolate (C5H6KNO3). Får innehålla upp till 5 % glutaminsyra. | Kalium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.6.1 | Svavelblomma | Pulver som erhålls från naturliga avlagringar av mineralen. Även en produkt som erhålls från oljeraffineringsproduktion såsom den utförs av svaveltillverkare. | Svavel |
| 11.7.1 | Attapulgit | Naturligt magnesiumaluminiumkiselmineral. | Magnesium |
| 11.7.2 | Kvarts | Naturligt förekommande mineral som erhålls genom malning av kvartskällor.
  Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning. | |
| 11.7.3 | Kristobalit | Kiseldioxid (SiO2) som erhålls vid återkristallisering av kvarts.
  Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning. | |
| 11.8.1 | Ammoniumsulfat | Ammoniumsulfat ((NH4)2SO4) som erhålls genom kemisk syntes. Får ges i form av en vattenlösning. | Kväve
  Svavel |
| 11.8.3 | Ammoniumsalter av organiska syror
   (47) | Ammoniumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer (48). | Kväve
  Organisk syra |
| 11.8.4 | Ammoniumlaktat
   (46) | Ammoniumlaktat (CH3CHOHCOONH4). Inkluderar det ammoniumlaktat som framställs genom fermentering med Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp, eller Bifidobacterium spp., innehållande minst 7 % kväve.
  Får innehålla upp till 2 % fosfor, 2 % kalium, 0,7 % magnesium, 2 % natrium, 2 % sulfat, 0,5 % klorider, 5 % socker och 0,1 % skumdämpande kisel. | Kväve
  Råaska
  Kalium, om > 1,5 %
  Magnesium, om > 1,5 %
  Natrium, om > 1,5 % |
| 11.8.5 | Ammoniumacetat
   (46) | Ammoniumacetat (CH3COONH4) i vattenlösning, innehållande minst 55 % ammoniumacetat. | Kväve |
| 11.9.1 | Flintgrus (för matsmältning) | Produkt som erhålls genom krossning av naturligt förekommande mineraler i grusform. | Partikelstorlek |
| 11.9.2 | Rödsten (för matsmältning) | Produkt som erhålls genom krossning och malning av produkter härrörande från lerbränning. | Partikelstorlek
  Vattenhalt, om > 2 % |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

11.1.1

Kalciumkarbonat
   (45)
  [Kalksten]

Produkt som erhålls genom malning av produkter som innehåller kalciumkarbonat (CaCO3), t.ex. kalksten, eller genom fällning i sur lösning.

Får innehålla upp till 0,25 % propylenglykol. Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.2

Kalkhaltiga marina skal

Naturligt förekommande produkt som erhålls från marina snäckor, malda eller granulerade, såsom ostronskal eller snäckskal.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.3

Kalcium- och magnesiumkarbonat

Naturlig blandning av kalciumkarbonat (CaCO3) och magnesiumkarbonat (MgCO3). Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning.

Kalcium

Magnesium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.4

Kalkhaltiga havsalger (maerl)

Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, malda eller granulerade.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.5

Skorpalg

Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, Phymatolithon calcareum (Pall.), malda eller granulerade.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.6

Kalciumklorid

Kalciumklorid (CaCl2) och dess hydrerade former. Får innehålla upp till 0,2 % bariumsulfat.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.7

Kalciumhydroxid
   (46)

Kalciumhydroxid (Ca(OH)2).

Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.8

Vattenfritt kalciumsulfat

Vattenfritt kalciumsulfat (CaSO4) som erhålls genom malning av vattenfritt kalciumsulfat eller dehydrering av kalciumsulfatdihydrat.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.9

Kalciumsulfathemihydrat

Kalciumsulfathemihydrat (CaSO4 × 1⁄2 H2O) som erhålls genom delvis dehydrering av kalciumsulfatdihydrat.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.10

Kalciumsulfatdihydrat

Vattenfritt kalciumsulfatdihydrat (CaSO4 × 2H2O) som erhålls genom malning av kalciumsulfatdihydrat eller hydrering av kalciumsulfathemihydrat.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.11

Kalciumsalter av organiska syror
   (47)

Kalciumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer. (48)

Kalcium

Organisk syra

11.1.12

Kalciumoxid

Kalciumoxid (CaO) som erhålls vid bränning av naturligt förekommande kalksten. Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.13

Kalciumglukonat

Kalciumsalt av glukonsyra allmänt uttryckt som Ca(C6H11O7)2 och dess hydrerade former.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.14

Kalciumkelat
   (49)

Ca(x)1-3 x nH2O

(x) = anjon av aminosyror från sojaproteinhydrolysat eller syntetiska aminosyror som godkänts som fodertillsats. Kelatbildningen av katjonen bekräftas med högst 10 % molekyler som överstiger 1 500 dalton och en lämplig analysmetod som bekräftar foderråvarans kelatstruktur.

Får innehålla upp till 40 % klorid.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.15

Kalciumsulfat/kalciumkarbonat

Produkt som erhålls vid framställning av natriumkarbonat.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.16

Kalciumpidolat

L-kalciumpidolat (C10H12CaN2O6 ). Får innehålla upp till 5 % glutaminsyra.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.17

Kalciumkarbonat/magnesiumoxid

Produkt som erhålls genom uppvärmning av naturligt kalcium och magnesium som innehåller substanser som dolomit. Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning.

Kalcium

Magnesium

11.1.18

Dubbelsalt av kalciumnitrat

5 Ca(NO3)2 x NH4NO3x10 H2O. Härrör från en kemisk syntes av kalciumkarbonatbergart och salpetersyra.

Kalcium

Kväve

11.2.1

Magnesiumoxid

Bränd magnesiumoxid (MgO), minst 70 % MgO.

Magnesium

Aska olöslig i HCl, om > 15 %

Järninnehåll som Fe2O3, om > 5 %

11.2.2

Magnesiumsulfatheptahydrat

Magnesiumsulfat (MgSO4 × 7 H2O).

Magnesium

Svavel

Aska olöslig i HCl, om > 15 %

11.2.3

Magnesiumsulfatmonohydrat

Magnesiumsulfat (MgSO4 × H2O).

Magnesium

Svavel

Aska olöslig i HCl, om > 15 %

11.2.4

Vattenfritt magnesiumsulfat

Vattenfritt magnesiumsulfat (MgSO4).

Magnesium

Svavel

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.5

Magnesiumpropionat

Magnesiumpropionat (C6H10MgO4).

Magnesium

11.2.6

Magnesiumklorid

Magnesiumklorid (MgCl2) eller lösning erhållen genom naturlig koncentration av havsvatten efter utfällning av natriumklorid.

Magnesium

Klor

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.7

Magnesiumkarbonat

Naturligt magnesiumkarbonat (MgCO3).

Magnesium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.8

Magnesiumhydroxid

Magnesiumhydroxid (Mg(OH)2)

Magnesium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.9

Kaliummagnesiumsulfat

Kaliummagnesiumsulfat (K2Mg(SO4)2 x nH2O, n= 4,6).

Magnesium

Kalium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.10

Magnesiumsalter av organiska syror
   (47)

Magnesiumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer (48).

Magnesium

Organisk syra

11.2.11

Magnesiumglukonat

Magnesiumsalt av glukonsyra allmänt uttryckt som Mg(C6H11O7)2 och dess hydrerade former.

Magnesium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.2.12

Magnesiumkelat
   (49)

Mg(x)1-3 x nH2O.

(x) = anjon av aminosyror från sojaproteinhydrolysat eller syntetiska aminosyror som godkänts som fodertillsats.

Kelatbildningen av katjonen bekräftas med högst 10 % molekyler som överstiger 1 500 dalton och en lämplig analysmetod som bekräftar foderråvarans kelatstruktur.

Får innehålla upp till 55 % klorid och/eller sulfat.

Magnesium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.2.13

Magnesiumpidolat

Magnesium-L-pidolat (C10H12MgN2O6). Får innehålla upp till 5 % glutaminsyra.

Magnesium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.3.1

Dikalciumfosfat
   (50)
   (51)
  [Kalciumväteortofosfat]

Kalciummonovätefosfat som erhålls från ben eller oorganiska källor (CaHPO4 × nH2O, n = 0 eller 2).

Ca/P > 1,2

Får innehålla upp till 3 % klorid uttryckt som NaCl.

Kalcium

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.3.2

Monodikalciumfosfat

Produkt som består av dikalciumfosfat och monokalciumfosfat (CaHPO4 × Ca(H2PO4)2 × nH2O, n = 0 eller 1).

0,8 < Ca/P < 1,3

Totalfosfor

Kalcium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.3

Monokalciumfosfat [Kalciumtetravätediortofosfat]

Kalciumdivätefosfat (Ca(H2PO4)2 × nH2O, n=0 eller 1).

Ca/P < 0,9

Totalfosfor

Kalcium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.4

Trikalciumfosfat
   (51)
  [Trikalciumortofosfat]

Trikalciumfosfat från ben eller oorganiska källor (Ca3(PO4)2 × H2O) eller hydroxylapatit (Ca5(PO4)3OH).

Ca/P > 1,3

Kalcium

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.3.5

Kalciummagnesiumfosfat

Kalciummagnesiumfosfat (Ca3Mg3(PO4)4).

Kalcium

Magnesium

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.6

Avfluorerat fosfat

Produkt som erhålls från oorganiska källor, kalcinerat och ytterligare värmebehandlat.

Totalfosfor

Kalcium

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.3.7

Dikalciumpyrofosfat [Dikalciumdifosfat]

Dikalciumpyrofosfat (Ca2P2O7) från ben eller oorganiska källor.

Totalfosfor

Kalcium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.8

Magnesiumfosfat

Produkt bestående av monobasiskt och/eller dibasiskt och/eller tribasiskt magnesiumfosfat.

Totalfosfor

Magnesium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.3.9

Natriumkalciummagnesiumfosfat

Produkt bestående av natriumkalciummagnesiumfosfat.

Totalfosfor

Magnesium

Kalcium

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.10

Mononatriumfosfat [Natriumdiväteortofosfat]

Mononatriumfosfat

(NaH2PO4 × nH2O, n = 0, 1 eller 2).

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.11

Dinatriumfosfat [Dinatriumväteortofosfat]

Dinatriumfosfat (Na2HPO4 × nH2O, n = 0, 2, 7 eller 12).

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.12

Trinatriumfosfat [Trinatriumortofosfat]

Trinatriumfosfat (Na3PO4 × nH2O, n = 0, 1/2, 1, 6, 8 eller 12).

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.13

Natriumpyrofosfat [Tetranatriumdifosfat]

Natriumpyrofosfat (Na4P2O7× nH2O, n = 0 eller 10).

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.14

Monokaliumfosfat [Kaliumdiväteortofosfat]

Monokaliumfosfat (KH2PO4).

Totalfosfor

Kalium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.15

Dikaliumfosfat [Dikaliumväteortofosfat]

Dikaliumfosfat (K2HPO4 × nH2O, n= 0, 3 eller 6)

Totalfosfor

Kalium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.16

Kalciumnatriumfosfat

Kalciumnatriumfosfat (CaNaPO4).

Totalfosfor

Kalcium

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.17

Monoammoniumfosfat [Ammoniumdiväteortofosfat]

Monoammoniumfosfat (NH4H2PO4).

Totalkväve

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.18

Diammoniumfosfat [Diammoniumväteortofosfat]

Diammoniumfosfat ((NH4)2HPO4).

Totalkväve

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.19

Natriumtripolyfosfat [Pentanatriumtrifosfat]

Natriumtripolyfosfat (Na5P3O10 × nH2O, n = 0 eller 6).

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.20

Natriummagnesiumfosfat

Natriummagnesiumfosfat (MgNaPO4).

Totalfosfor

Magnesium

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.21

Magnesiumhypofosfit

Magnesiumhypofosfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O).

Magnesium

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.22

Benmjöl, fritt från limämne

Steriliserade och malda ben, fria från limämne och fett.

Totalfosfor

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.3.23

Benaska

Mineralrester från bränning, förbränning eller förgasning av animaliska biprodukter.

Totalfosfor

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.3.24

Kalciumpolyfosfat

Heterogena blandningar av kalciumsalter av kondenserade polyfosforsyror med den allmänna formeln H(n+2)PnO(3n+1) där n är minst 2.

Totalfosfor

Kalcium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.25

Kalciumdivätedifosfat

Monokalciumdivätepyrofosfat (CaH2P2O7).

Totalfosfor

Kalcium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.26

Magnesiumdivätepyrofosfat

Magnesiumdivätepyrofosfat (MgH2P2O7). Framställs av renad fosforsyra och renad magnesiumhydroxid eller magnesiumoxid genom avdunstning av vatten och kondensering av ortofosfat till difosfat.

Totalfosfor

Magnesium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.27

Dinatriumdivätedifosfat

Dinatriumdivätedifosfat (Na2H2P2O7).

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.28

Trinatriumdifosfat

Trinatriummonovätedifosfat (vattenfritt: Na3HP2O7, monohydrat: Na3HP2O7 × nH2O, n = 0, 1 eller 9).

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.29

Natriumpolyfosfat [Natriumhexametafosfat]

Heterogena blandningar av natriumsalter av raka kondenserade polyfosforsyror med den allmänna formeln H(n + 2)PnO(3n + 1) där n är minst 2.

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.30

Trikaliumfosfat

Trikaliummonofosfat ( K3PO4 × nH2O, n = 0, 1, 3, 7 eller 9).

Totalfosfor

Kalium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.31

Tetrakaliumdifosfat

Tetrakaliumdifosfat (K4P2O7 × nH2O, n = 0, 1 eller 3).

Totalfosfor

Kalium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.32

Pentakaliumtrifosfat

Pentakaliumtrifosfat (K5P3O10).

Totalfosfor

Kalium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.33

Kaliumpolyfosfat

Heterogena blandningar av kaliumsalter av raka kondenserade polyfosforsyror med den allmänna formeln H(n + 2)PnO(3n + 1) där n är minst 2.

Totalfosfor

Kalium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.34

Kalciumnatriumpolyfosfat

Kalciumnatriumpolyfosfat

Totalfosfor

Natrium

Kalcium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.4.1

Natriumklorid
   (45)

Natriumklorid (NaCl) eller produkt som erhålls genom avdunstning och kristallisering av saltlake (mättat eller reducerat i en annan process) (vakuumsalt) eller avdunstning av havsvatten (havssalt och solhavssalt) eller malning av bergssalt.

Natrium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.2

Natriumbikarbonat [Natriumvätekarbonat]

Natriumbikarbonat (NaHCO3).

Natrium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.3

Natrium/ammonium(bi)karbonat [Natrium/ammonium(väte)karbonat]

Produkt som erhålls vid framställningen av natriumkarbonat och natriumbikarbonat, med spår av ammoniumbikarbonat (ammoniumbikarbonat högst 5 %).

Natrium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.4

Natriumkarbonat

Natriumkarbonat (Na2CO3).

Natrium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.5

Natriumseskvikarbonat [Trinatriumvätedikarbonat]

Natriumseskvikarbonat (Na3H(CO3)2).

Natrium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.6

Natriumsulfat

Natriumsulfat (Na2SO4).

Får innehålla upp till 0,3 % metionin.

Natrium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.7

Natriumsalter av organiska syror
   (47)
   (52)

Natriumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer27.

Natrium

Organisk syra

11.4.8

Natriumglukonat

Natriumsalt av glukonsyra allmänt uttryckt som Na(C6H11O7) och dess hydrerade former.

Natrium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.1

Kaliumklorid

Kaliumklorid (KCl) eller produkt som erhålls genom avdunstning av saltvatten eller malning av naturliga kaliumkloridkällor.

Kalium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.2

Kaliumsulfat

Kaliumsulfat (K2SO4).

Kalium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.3

Kaliumkarbonat

Kaliumkarbonat (K2CO3).

Kalium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.4

Kaliumbikarbonat [Kaliumvätekarbonat]

Kaliumbikarbonat (KHCO3)

Kalium

Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.5

Kaliumsalter av organiska syror
   (47)
   (53)

Kaliumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer (48).

Kalium

Organisk syra

11.5.6

Kaliumpidolat

Potassium L-pidolate (C5H6KNO3). Får innehålla upp till 5 % glutaminsyra.

Kalium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.6.1

Svavelblomma

Pulver som erhålls från naturliga avlagringar av mineralen. Även en produkt som erhålls från oljeraffineringsproduktion såsom den utförs av svaveltillverkare.

Svavel

11.7.1

Attapulgit

Naturligt magnesiumaluminiumkiselmineral.

Magnesium

11.7.2

Kvarts

Naturligt förekommande mineral som erhålls genom malning av kvartskällor.

Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning.

11.7.3

Kristobalit

Kiseldioxid (SiO2) som erhålls vid återkristallisering av kvarts.

Får innehålla upp till 0,1 % hjälpmedel för malning.

11.8.1

Ammoniumsulfat

Ammoniumsulfat ((NH4)2SO4) som erhålls genom kemisk syntes. Får ges i form av en vattenlösning.

Kväve

Svavel

11.8.3

Ammoniumsalter av organiska syror
   (47)

Ammoniumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer (48).

Kväve

Organisk syra

11.8.4

Ammoniumlaktat
   (46)

Ammoniumlaktat (CH3CHOHCOONH4). Inkluderar det ammoniumlaktat som framställs genom fermentering med Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp, eller Bifidobacterium spp., innehållande minst 7 % kväve.

Får innehålla upp till 2 % fosfor, 2 % kalium, 0,7 % magnesium, 2 % natrium, 2 % sulfat, 0,5 % klorider, 5 % socker och 0,1 % skumdämpande kisel.

Kväve

Råaska

Kalium, om > 1,5 %

Magnesium, om > 1,5 %

Natrium, om > 1,5 %

11.8.5

Ammoniumacetat
   (46)

Ammoniumacetat (CH3COONH4) i vattenlösning, innehållande minst 55 % ammoniumacetat.

Kväve

11.9.1

Flintgrus (för matsmältning)

Produkt som erhålls genom krossning av naturligt förekommande mineraler i grusform.

Partikelstorlek

11.9.2

Rödsten (för matsmältning)

Produkt som erhålls genom krossning och malning av produkter härrörande från lerbränning.

Partikelstorlek

Vattenhalt, om > 2 %

12.   Produkter och samprodukter som erhålls genom fermentering med hjälp av mikroorganismer

Foderråvaror vars nummer börjar med ”12.1” är fermenteringsprodukter som erhålls från hela mikroorganismer eller delar därav. Foderråvaror vars nummer börjar med ”12.2” är samprodukter från fermentering som huvudsakligen består av mikrobiell biomassa och de foderråvaror vars nummer börjar med ”12.3” är andra samprodukter från fermentering.

Foderråvaror vars nummer börjar med ”12.1” eller ”12.2” får innehålla upp till 0,3 % skumdämpande medel, 1,5 % filtrerings-/klarningsmedel och 2,9 % propionsyra. Foderråvaror vars nummer börjar med ”12.3” får innehålla upp till 0,6 % skumdämpande medel, 0,5 % antiscalingmedel och 0,2 % sulfiter.

Alla mikroorganismer (inklusive grobara sporer) som används för fermentering ska vara inaktiverade så att det inte finns några livsdugliga mikroorganismer i foderråvarorna.

Foderråvaror i detta kapitel som framställs av genetiskt modifierade mikroorganismer ska vara förenliga med förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.1.5 | Jäst, inaktiverad [Bryggerijäst, inaktiverad, i förekommande fall] | Hel jäst  (54) och delar (55) därav som erhålls från Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (56), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica eller Brettanomyces ssp. på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. | Vattenhalt, om < 75 % eller > 97 %
  Om vattenhalt < 75 %:
  Råprotein
  Propionsyra, om > 0,5 % |
| 12.1.9 | Encelliga proteiner från svampar
   (57) | Fermenteringsprodukt som erhålls vid odling av Aspergillus oryzae, Paecilomyces varioti eller Trichoderma viride på substrat av främst vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer samt näringsämnen som härrör från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter. | Råprotein
  Råaska
  Propionsyra, om > 0,5 % |
| 12.1.10 | Produkt från proteinrika Bacillus subtilis | Fermenteringsprodukt som erhålls vid odling av Bacillus subtilis på substrat av främst vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer samt näringsämnen som härrör från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter. | Råprotein
  Råaska
  Propionsyra, om > 0,5 % |
| 12.1.12 | Jästprodukter | All jäst 32 och delar (54) därav som erhålls genom krackning och/eller fraktionering av jästceller från Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (55), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica eller Brettanomyces ssp. på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. | Vattenhalt, om < 75 % eller > 97 % |
| 12.1.13 | Encelliga proteiner från bakterier
   (57) | Proteinprodukter som erhålls genom fermentering med bakterier på ett substrat/odlingsmedium som består av metanol (fermenterad med Methylophilus methylotrophus) eller naturgas (fermenterad med Methylococcus capsulatus, Alcaligenes acidovorans, Aneurinibacillus danicus (tidigare kallad Bacillus brevis) och/eller Bacillus firmus) som kolkälla, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. | Råprotein
  Råaska |
| 12.1.14 | Inaktiverade bakterier och delar därav
   (57) | Hela bakterier eller delar därav (54) som erhålls från Bifidobacterium spp., Lactobacillus acidophilus, Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lacticaseibacillus casei, Limosilactobacillus fermentum (tidigare kallad Lactobacillus fermentum), Lacticaseibacillus paracasei (tidigare kallad Lactobacillus paracasei), Lactiplantibacillus plantarum (tidigare kallad Lactobacillus plantarum), Limosilactobacillus reuteri (tidigare kallad Lactobacillus reuteri), Lacticaseibacillus rhamnosus (tidigare kallad Lactobacillus rhamnosus), Lactobacillus helveticus eller Streptococcus thermophiles eller andra arter av bakterier godkända som fodertillsatser och fermenterade på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. | Råaska |
| 12.2.8 | Proteinrik bakteriebiomassa
   (57) | Proteinrika samprodukter som erhålls vid framställningen av aminosyror, vitaminer, organiska syror, enzymer och/eller deras salter erhållna genom fermentering med Bacillus coagulans, Bacillus subtilis, Bacillus velezensis, Bacillus licheniformis, Bacillus smithii, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum, Corynebacterium melassecola, Ensifer adhaerens, Enterococcus faecium, Escherichia coli K12 eller Lactobacillaceae på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. Produkten får vara hydrolyserad. | Råprotein
  Råaska |
| 12.2.9 | Svampbiomassa
   (57) | Proteinrika samprodukter som erhålls vid framställningen av produkter såsom enzymer, vitaminer och/eller organiska syror erhållna genom fermentering med Ashbya gossypii, Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Neurospora tetrasperma, Trichoderma viride, Trichoderma longibrachiatum eller Trichoderma reesei på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. | Råprotein
  Råaska |
| 12.3.1 | Vinass [Kondenserad vattenlöslig melass] | Samprodukter som härrör från industriell bearbetning av muster/vörter från mikrobiella fermenteringsprocesser såsom framställning av alkohol, organiska syror eller jäst. De består av den vätske- eller pastafraktion som erhålls efter separeringen av fermenteringsmusterna eller fermenteringsvörterna. Får även innehålla döda celler och/eller delar (54) därav från de mikroorganismer som används vid fermenteringen. | Råprotein
  Substrat och i tillämpliga fall angivande av produktionsprocess |
| 12.3.2 | Samprodukter från framställning av (salter av) aminosyror
   (57) | Samprodukter från framställning av aminosyror och deras salter genom fermentering med Escherichia coli K12, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum eller Corynebacterium melassecola på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. | Råprotein
  Råaska |
| 12.3.3 | Samprodukter från enzymframställning
   (57) | Samprodukter från framställning av enzymer genom fermentering med Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus oryzae, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Trichoderma longibrachiatum, Trichoderma viride eller Trichoderma reesei på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. | Råprotein
  Råaska |
| 12.3.4 | Bakteriell produkt, rik på polyhydroxibutyrat | Produkt som innehåller 3-hydroxibutyrat och 3-hydroxivalerat, framställd genom fermentering med Cupriavidus necator, och icke livsdugligt bakteriellt proteinmjöl som återstår från den producerande bakterie- och fermenteringsbuljongen. | Butyrat |
| 12.3.5 | Bakteriell produkt, rik på ammoniumlaktat
   (57) | Produkt rik på ammoniumlaktat (CH3CHOHCOONH4) från fermentering med Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus och andra Lactobacillaceae, Lactococcus lactis, Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophiles eller Bifidobacterium spp., innehållande minst 5,6 % kväve. | Kväve
  Råaska
  Kalium, om > 1,5 %
  Magnesium, om > 1,5 %
  Natrium, om > 1,5 % |
| 12.3.6 | Samprodukt från framställning av glukondeltalakton, rik på glukonsyra
   (57) | Flytande samprodukt från kristallisering av glukondeltalakton av livsmedelkvalitet som erhålls genom fermentering med Gluconobacter oxydans eller Aspergillus niger. Innehåller minst 50 % glukonsyra. | Glukonsyra |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

12.1.5

Jäst, inaktiverad [Bryggerijäst, inaktiverad, i förekommande fall]

Hel jäst  (54) och delar (55) därav som erhålls från Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (56), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica eller Brettanomyces ssp. på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler.

Vattenhalt, om < 75 % eller > 97 %

Om vattenhalt < 75 %:

Råprotein

Propionsyra, om > 0,5 %

12.1.9

Encelliga proteiner från svampar
   (57)

Fermenteringsprodukt som erhålls vid odling av Aspergillus oryzae, Paecilomyces varioti eller Trichoderma viride på substrat av främst vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer samt näringsämnen som härrör från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter.

Råprotein

Råaska

Propionsyra, om > 0,5 %

12.1.10

Produkt från proteinrika Bacillus subtilis

Fermenteringsprodukt som erhålls vid odling av Bacillus subtilis på substrat av främst vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer samt näringsämnen som härrör från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter.

Råprotein

Råaska

Propionsyra, om > 0,5 %

12.1.12

Jästprodukter

All jäst 32 och delar (54) därav som erhålls genom krackning och/eller fraktionering av jästceller från Saccharomyces bayanus, Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces pastorianus, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces marxianus, Metschnikowia pulcherrima, Metschnikowia fructicola, Torulaspora delbrueckii, Cyberlindnera jadinii
   (55), Saccharomycodes ludwigii, Wickerhamomyces anomalus, Debaryomyces hansenii, Pichia guilliermondii, Yarrowia lypolitica eller Brettanomyces ssp. på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler.

Vattenhalt, om < 75 % eller > 97 %

12.1.13

Encelliga proteiner från bakterier
   (57)

Proteinprodukter som erhålls genom fermentering med bakterier på ett substrat/odlingsmedium som består av metanol (fermenterad med Methylophilus methylotrophus) eller naturgas (fermenterad med Methylococcus capsulatus, Alcaligenes acidovorans, Aneurinibacillus danicus (tidigare kallad Bacillus brevis) och/eller Bacillus firmus) som kolkälla, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler.

Råprotein

Råaska

12.1.14

Inaktiverade bakterier och delar därav
   (57)

Hela bakterier eller delar därav (54) som erhålls från Bifidobacterium spp., Lactobacillus acidophilus, Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, Lacticaseibacillus casei, Limosilactobacillus fermentum (tidigare kallad Lactobacillus fermentum), Lacticaseibacillus paracasei (tidigare kallad Lactobacillus paracasei), Lactiplantibacillus plantarum (tidigare kallad Lactobacillus plantarum), Limosilactobacillus reuteri (tidigare kallad Lactobacillus reuteri), Lacticaseibacillus rhamnosus (tidigare kallad Lactobacillus rhamnosus), Lactobacillus helveticus eller Streptococcus thermophiles eller andra arter av bakterier godkända som fodertillsatser och fermenterade på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler.

Råaska

12.2.8

Proteinrik bakteriebiomassa
   (57)

Proteinrika samprodukter som erhålls vid framställningen av aminosyror, vitaminer, organiska syror, enzymer och/eller deras salter erhållna genom fermentering med Bacillus coagulans, Bacillus subtilis, Bacillus velezensis, Bacillus licheniformis, Bacillus smithii, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum, Corynebacterium melassecola, Ensifer adhaerens, Enterococcus faecium, Escherichia coli K12 eller Lactobacillaceae på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler. Produkten får vara hydrolyserad.

Råprotein

Råaska

12.2.9

Svampbiomassa
   (57)

Proteinrika samprodukter som erhålls vid framställningen av produkter såsom enzymer, vitaminer och/eller organiska syror erhållna genom fermentering med Ashbya gossypii, Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Neurospora tetrasperma, Trichoderma viride, Trichoderma longibrachiatum eller Trichoderma reesei på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler.

Råprotein

Råaska

12.3.1

Vinass [Kondenserad vattenlöslig melass]

Samprodukter som härrör från industriell bearbetning av muster/vörter från mikrobiella fermenteringsprocesser såsom framställning av alkohol, organiska syror eller jäst. De består av den vätske- eller pastafraktion som erhålls efter separeringen av fermenteringsmusterna eller fermenteringsvörterna. Får även innehålla döda celler och/eller delar (54) därav från de mikroorganismer som används vid fermenteringen.

Råprotein

Substrat och i tillämpliga fall angivande av produktionsprocess

12.3.2

Samprodukter från framställning av (salter av) aminosyror
   (57)

Samprodukter från framställning av aminosyror och deras salter genom fermentering med Escherichia coli K12, Corynebacterium casei, Corynebacterium glutamicum eller Corynebacterium melassecola på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av främst vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler.

Råprotein

Råaska

12.3.3

Samprodukter från enzymframställning
   (57)

Samprodukter från framställning av enzymer genom fermentering med Aspergillus niger, Aspergillus tubingensis, Aspergillus oryzae, Aspergillus sojae, Neurospora intermedia, Trichoderma longibrachiatum, Trichoderma viride eller Trichoderma reesei på substrat/odlingsmedium som består av en kolkälla av vegetabiliskt ursprung, en kvävekälla av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, vitaminer och mineraler.

Råprotein

Råaska

12.3.4

Bakteriell produkt, rik på polyhydroxibutyrat

Produkt som innehåller 3-hydroxibutyrat och 3-hydroxivalerat, framställd genom fermentering med Cupriavidus necator, och icke livsdugligt bakteriellt proteinmjöl som återstår från den producerande bakterie- och fermenteringsbuljongen.

Butyrat

12.3.5

Bakteriell produkt, rik på ammoniumlaktat
   (57)

Produkt rik på ammoniumlaktat (CH3CHOHCOONH4) från fermentering med Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus och andra Lactobacillaceae, Lactococcus lactis, Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophiles eller Bifidobacterium spp., innehållande minst 5,6 % kväve.

Kväve

Råaska

Kalium, om > 1,5 %

Magnesium, om > 1,5 %

Natrium, om > 1,5 %

12.3.6

Samprodukt från framställning av glukondeltalakton, rik på glukonsyra
   (57)

Flytande samprodukt från kristallisering av glukondeltalakton av livsmedelkvalitet som erhålls genom fermentering med Gluconobacter oxydans eller Aspergillus niger. Innehåller minst 50 % glukonsyra.

Glukonsyra

13.   Övrigt

Foderråvarorna i detta kapitel som innehåller animaliska biprodukter ska uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1069/2009 och förordning (EU) nr 142/2011 och kan omfattas av användningsrestriktioner i enlighet med förordning (EG) nr 999/2001.

| Nummer | Benämning
  1 | Beskrivning | Obligatoriska märkningsuppgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 13.1.1 | Produkter från bageri- och pastaindustrin | Produkter som erhålls vid och från framställningen av bröd, småkakor, kex eller pasta. | Stärkelse
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Råfett, om > 5 % |
| 13.1.2 | Produkter från konditorivaruindustrin | Produkter som erhålls under och från framställningen av konditorivaror och kakor. | Stärkelse
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Råfett, om > 5 % |
| 13.1.3 | Produkter från framställning av frukostflingor | Substanser eller produkter som är avsedda för att användas som livsmedel eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan användas som livsmedel i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form. | Råprotein, om > 10 %
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 %
  Stärkelse, om > 30 %
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros, om > 10 % |
| 13.1.4 | Produkter från konfektyrindustrin | Produkter som erhålls vid och från framställningen av sötsaker, inklusive chokladvaror. | Stärkelse
  Råfett, om > 5 %
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 13.1.5 | Produkter från glassindustrin | Produkter som erhålls vid framställningen av glass. | Stärkelse
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Råfett |
| 13.1.6 | Produkter och samprodukter från bearbetning av färska frukter, bär och grönsaker17 | Produkter som erhålls vid bearbetning av färska frukter, bär och grönsaker (inklusive skal, hela bitar av frukter/bär/grönsaker och blandningar därav). Produkterna får vara frysta. | Stärkelse
  Växttråd
  Råfett, om > 5 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % |
| 13.1.7 | Produkter från bearbetning av växter17 | Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av hela växter15 eller delar därav. | Växttråd |
| 13.1.8 | Produkter från bearbetning av kryddor och smaksättningsämnen17 | Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av kryddor och smaksättningsämnen eller delar därav. | Råprotein, om > 10 %
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 %
  Stärkelse, om > 30 %
  Total sockerhalt, uttryckt som sackaros, om > 10 % |
| 13.1.9 | Produkter från bearbetning av örter17 | Produkter som erhålls vid krossning, grovmalning, djupfrysning eller torkning av örter eller delar därav. | Växttråd |
| 13.1.10 | Produkter från potatisförädlingsindustrin | Produkter som erhålls vid förädling av potatis. Produkterna får vara frysta. | Stärkelse
  Växttråd
  Råfett, om > 5 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % |
| 13.1.11 | Produkter och samprodukter av såsframställning | Ämnen som härrör från såsframställning och som är avsedda att användas som livsmedel eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan användas som livsmedel i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form. | Råfett |
| 13.1.12 | Produkter och samprodukter från snacksindustrin | Produkter och samprodukter från snacksindustrin, erhållna vid och från framställningen av smaksatta snacks – potatischips, potatis- och/eller spannmålsbaserade snacks (direkt extruderade, degbaserade och pelleterade snacks) samt nötter. | Råfett |
| 13.1.13 | Produkter från färdigmatsindustrin | Produkter som erhålls vid framställningen av färdigmat (58). | Råfett, om > 5 % |
| 13.1.14 | Växtsamprodukter från spritframställning | Fasta produkter som härrör från växter (inklusive bär och frön, t.ex. anis) som erhålls efter urlakning av dessa växter i en alkohollösning eller efter alkoholavdunstning/destillering eller båda, vid utvecklingen av smakämnen för spritframställningen. Dessa produkter måste destilleras för att resterna av alkohol ska elimineras. | Råprotein, om > 10 %
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 % |
| 13.1.15 | Foderöl | Produkt från bryggningsprocessen, osäljbar som dryck för människor. | Alkoholinnehåll
  Vattenhalt, om < 75 % |
| 13.1.16 | Söta drycker | Produkter från läskedrycksindustrin som erhålls vid framställningen av söta läskedrycker eller opaketerade, osäljbara söta läskedrycker. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 30 % |
| 13.1.17 | Fruktsirap | Produkter från fruktsirapsindustrin som erhålls vid framställningen av fruktsirap för livsmedelsändamål. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 30 % |
| 13.1.18 | Söt sirap | Produkter från sötsirapsindustrin som erhålls vid framställningen av sirap eller opaketerad, osäljbar sirap. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 30 % |
| 13.1.19 | Använda vegetabiliska oljor från livsmedelsindustrin | Vegetabiliska oljor som har använts av livsmedelsföretagare i enlighet med förordning (EG) nr 852/2004 för matlagningsändamål och som inte har varit i kontakt med kött, animaliska fetter, fisk eller vattenlevande djur. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 13.2.1 | Karamelliserat socker | Produkt som erhålls genom kontrollerad uppvärmning av socker av något slag. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 13.2.2 | Dextros | Dextros erhålls efter hydrolys av stärkelse och består av renad, kristalliserad glukos, med eller utan kristallvatten. | |
| 13.2.3 | Fruktos | Fruktos som renat kristalliniskt pulver. Den erhålls från glukos i glukossirap genom användning av glukosisomeras och från sackarosinversion. | |
| 13.2.4 | Glukossirap | Glukossirap är en renad och koncentrerad vattenlösning av energigivande sockerarter som erhålls genom hydrolys av stärkelse. | Vattenhalt, om > 30 % |
| 13.2.5 | Glukosmelass | Produkt som erhålls vid raffineringsprocessen för glukossirap. | Total sockerhalt, uttryckt som sackaros |
| 13.2.6 | Xylos | Socker extraherat från trä. | |
| 13.2.7 | Laktulos | Halvsyntetisk disackarid (4-O-D-galaktopyranosyl-D-fruktos) som erhålls från laktos genom isomerisering av glukos till fruktos. Förekommer i värmebehandlad mjölk och värmebehandlade mjölkprodukter. | |
| 13.2.8 | Glukosamin (kitosamin)
   (59) | Aminosocker (monosackarid) som är en del av strukturen hos polysackariderna kitosan och kitin. Framställd genom hydrolys av skaldjurs och andra leddjurs exoskelett eller genom fermentering av spannmål, exempelvis majs eller vete. | Natrium eller kalium, där så är tillämpligt |
| 13.2.9 | Xylo-oligosackarid | Kedjor av xylosmolekyler som är förenade med bindningar av typen β1–4 med en polymeriseringsgrad på mellan 2 och 10 och som framställs genom enzymatisk hydrolys av olika råvaror som är rika på hemicellulosa. | Vattenhalt, om > 5 % |
| 13.2.10 | Gluko-oligosackarid | Produkt som erhålls genom fermentering eller hydrolys och/eller fysisk värmebehandling av glukospolymerer, glukos, sackaros och maltos. | Vattenhalt, om > 28 % |
| 13.2.11 | Fruktooligosackarider | Produkt som erhålls från socker från sockerbetor eller sockerrör genom en enzymatisk process eller från fysisk behandling av färskt gräs från betesmark. | Vattenhalt, om > 28 % |
| 13.2.12 | Trehalos | En icke-reducerande disackarid bestående av två glukosenheter förenade genom en α-1,1-glykosidbindning. Ämnet framställs från flytande stärkelse genom en enzymatisk flerstegsprocess. | Trehalos, om < 98,0 % (på vattenfri bas)
  Vattenhalt, om > 11,0 % |
| 13.3.1 | Stärkelse
   (60) | Stärkelse | Stärkelse |
| 13.3.2 | Förklistrad stärkelse
   (60) | Produkt bestående av stärkelse, expanderad genom värmebehandling. | Stärkelse |
| 13.3.3 | Stärkelseblandning (60) | Produkt bestående av naturlig och/eller modifierad livsmedelsstärkelse som erhålls från olika botaniska källor. | Stärkelse |
| 13.3.4 | Stärkelsehydrolysatkaka (60) | Produkt från filtrering av stärkelsehydrolysvätska som består av protein, stärkelse, polysackarider, fett, olja och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, träfiber). | Vattenhalt, om < 25 % eller > 45 %
  Om vattenhalt < 25 %:






  — | Råfett |

Nummer

Benämning
  1

Beskrivning

Obligatoriska märkningsuppgifter

13.1.1

Produkter från bageri- och pastaindustrin

Produkter som erhålls vid och från framställningen av bröd, småkakor, kex eller pasta.

Stärkelse

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Råfett, om > 5 %

13.1.2

Produkter från konditorivaruindustrin

Produkter som erhålls under och från framställningen av konditorivaror och kakor.

Stärkelse

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Råfett, om > 5 %

13.1.3

Produkter från framställning av frukostflingor

Substanser eller produkter som är avsedda för att användas som livsmedel eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan användas som livsmedel i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form.

Råprotein, om > 10 %

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

Stärkelse, om > 30 %

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros, om > 10 %

13.1.4

Produkter från konfektyrindustrin

Produkter som erhålls vid och från framställningen av sötsaker, inklusive chokladvaror.

Stärkelse

Råfett, om > 5 %

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

13.1.5

Produkter från glassindustrin

Produkter som erhålls vid framställningen av glass.

Stärkelse

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Råfett

13.1.6

Produkter och samprodukter från bearbetning av färska frukter, bär och grönsaker17

Produkter som erhålls vid bearbetning av färska frukter, bär och grönsaker (inklusive skal, hela bitar av frukter/bär/grönsaker och blandningar därav). Produkterna får vara frysta.

Stärkelse

Växttråd

Råfett, om > 5 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 %

13.1.7

Produkter från bearbetning av växter17

Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av hela växter15 eller delar därav.

Växttråd

13.1.8

Produkter från bearbetning av kryddor och smaksättningsämnen17

Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av kryddor och smaksättningsämnen eller delar därav.

Råprotein, om > 10 %

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

Stärkelse, om > 30 %

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros, om > 10 %

13.1.9

Produkter från bearbetning av örter17

Produkter som erhålls vid krossning, grovmalning, djupfrysning eller torkning av örter eller delar därav.

Växttråd

13.1.10

Produkter från potatisförädlingsindustrin

Produkter som erhålls vid förädling av potatis. Produkterna får vara frysta.

Stärkelse

Växttråd

Råfett, om > 5 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 %

13.1.11

Produkter och samprodukter av såsframställning

Ämnen som härrör från såsframställning och som är avsedda att användas som livsmedel eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan användas som livsmedel i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form.

Råfett

13.1.12

Produkter och samprodukter från snacksindustrin

Produkter och samprodukter från snacksindustrin, erhållna vid och från framställningen av smaksatta snacks – potatischips, potatis- och/eller spannmålsbaserade snacks (direkt extruderade, degbaserade och pelleterade snacks) samt nötter.

Råfett

13.1.13

Produkter från färdigmatsindustrin

Produkter som erhålls vid framställningen av färdigmat (58).

Råfett, om > 5 %

13.1.14

Växtsamprodukter från spritframställning

Fasta produkter som härrör från växter (inklusive bär och frön, t.ex. anis) som erhålls efter urlakning av dessa växter i en alkohollösning eller efter alkoholavdunstning/destillering eller båda, vid utvecklingen av smakämnen för spritframställningen. Dessa produkter måste destilleras för att resterna av alkohol ska elimineras.

Råprotein, om > 10 %

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

13.1.15

Foderöl

Produkt från bryggningsprocessen, osäljbar som dryck för människor.

Alkoholinnehåll

Vattenhalt, om < 75 %

13.1.16

Söta drycker

Produkter från läskedrycksindustrin som erhålls vid framställningen av söta läskedrycker eller opaketerade, osäljbara söta läskedrycker.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 30 %

13.1.17

Fruktsirap

Produkter från fruktsirapsindustrin som erhålls vid framställningen av fruktsirap för livsmedelsändamål.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 30 %

13.1.18

Söt sirap

Produkter från sötsirapsindustrin som erhålls vid framställningen av sirap eller opaketerad, osäljbar sirap.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 30 %

13.1.19

Använda vegetabiliska oljor från livsmedelsindustrin

Vegetabiliska oljor som har använts av livsmedelsföretagare i enlighet med förordning (EG) nr 852/2004 för matlagningsändamål och som inte har varit i kontakt med kött, animaliska fetter, fisk eller vattenlevande djur.

Vattenhalt, om > 1 %

13.2.1

Karamelliserat socker

Produkt som erhålls genom kontrollerad uppvärmning av socker av något slag.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

13.2.2

Dextros

Dextros erhålls efter hydrolys av stärkelse och består av renad, kristalliserad glukos, med eller utan kristallvatten.

13.2.3

Fruktos

Fruktos som renat kristalliniskt pulver. Den erhålls från glukos i glukossirap genom användning av glukosisomeras och från sackarosinversion.

13.2.4

Glukossirap

Glukossirap är en renad och koncentrerad vattenlösning av energigivande sockerarter som erhålls genom hydrolys av stärkelse.

Vattenhalt, om > 30 %

13.2.5

Glukosmelass

Produkt som erhålls vid raffineringsprocessen för glukossirap.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

13.2.6

Xylos

Socker extraherat från trä.

13.2.7

Laktulos

Halvsyntetisk disackarid (4-O-D-galaktopyranosyl-D-fruktos) som erhålls från laktos genom isomerisering av glukos till fruktos. Förekommer i värmebehandlad mjölk och värmebehandlade mjölkprodukter.

13.2.8

Glukosamin (kitosamin)
   (59)

Aminosocker (monosackarid) som är en del av strukturen hos polysackariderna kitosan och kitin. Framställd genom hydrolys av skaldjurs och andra leddjurs exoskelett eller genom fermentering av spannmål, exempelvis majs eller vete.

Natrium eller kalium, där så är tillämpligt

13.2.9

Xylo-oligosackarid

Kedjor av xylosmolekyler som är förenade med bindningar av typen β1–4 med en polymeriseringsgrad på mellan 2 och 10 och som framställs genom enzymatisk hydrolys av olika råvaror som är rika på hemicellulosa.

Vattenhalt, om > 5 %

13.2.10

Gluko-oligosackarid

Produkt som erhålls genom fermentering eller hydrolys och/eller fysisk värmebehandling av glukospolymerer, glukos, sackaros och maltos.

Vattenhalt, om > 28 %

13.2.11

Fruktooligosackarider

Produkt som erhålls från socker från sockerbetor eller sockerrör genom en enzymatisk process eller från fysisk behandling av färskt gräs från betesmark.

Vattenhalt, om > 28 %

13.2.12

Trehalos

En icke-reducerande disackarid bestående av två glukosenheter förenade genom en α-1,1-glykosidbindning. Ämnet framställs från flytande stärkelse genom en enzymatisk flerstegsprocess.

Trehalos, om < 98,0 % (på vattenfri bas)

Vattenhalt, om > 11,0 %

13.3.1

Stärkelse
   (60)

Stärkelse

Stärkelse

13.3.2

Förklistrad stärkelse
   (60)

Produkt bestående av stärkelse, expanderad genom värmebehandling.

Stärkelse

13.3.3

Stärkelseblandning (60)

Produkt bestående av naturlig och/eller modifierad livsmedelsstärkelse som erhålls från olika botaniska källor.

Stärkelse

13.3.4

Stärkelsehydrolysatkaka (60)

Produkt från filtrering av stärkelsehydrolysvätska som består av protein, stärkelse, polysackarider, fett, olja och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, träfiber).

Vattenhalt, om < 25 % eller > 45 %

Om vattenhalt < 25 %:

—

Råfett

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

13.3.5

Dextrin

Dextrin är delvis sur hydrolyserad stärkelse.

13.3.6

Maltodextrin

Maltodextrin är delvis hydrolyserad stärkelse.

13.4.1

Polydextros

Slumpmässigt sammanbunden bulkpolymer av glukos framställd genom termisk polymerisering av D-glukos.

13.5.1

Polyoler
   (61)

Produkt som erhålls genom hydrogenering eller fermentering och som består av reducerade mono-, di- eller oligosackarider eller polysackarider.

13.5.2

Isomalt

Sockeralkohol som erhålls från sackaros efter enzymatisk omvandling och hydrogenering.

13.5.3

Mannitol25

Produkt som erhålls genom hydrogenering eller fermentering och som består av reducerad glukos och/eller fruktos.

13.5.4

Xylitol25

Produkt som erhålls genom hydrogenering och fermentering av xylos.

13.5.5

Sorbitol25

Produkt som erhålls genom hydrogenering av glukos.

13.6.1

Sur olja från kemisk raffinering
   (62)

Produkt som erhålls under neutralisering av oljor och fetter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung med hjälp av alkali, följt av syrabehandling och därefter separering av vattenfasen, och som innehåller fria fettsyror, oljor eller fetter samt naturliga beståndsdelar från frön, frukt eller animaliska vävnader såsom mono- och diglycerider, rålecitin och fibrer.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

13.6.2

Fettsyror förestrade med glycerol26

Glycerider erhållna genom förestring av fettsyror med glycerol. Får innehålla upp till 50 ppm nickel från hydrogenering.

Vattenhalt, om > 1 %

Råfett

Nickel, om > 20 ppm

13.6.3

Mono-, di- och triglycerider av fettsyror26

Produkt bestående av en reaktionsblandning av mono-, di- och triestrar av glycerol med fettsyror.

Får innehålla små mängder fria fettsyror och upp till 7 % glycerol.

Får innehålla upp till 50 ppm nickel från hydrogenering.

Råfett

Nickel, om > 20 ppm

13.6.4

Salter av fettsyror26

Produkt som erhålls genom reaktion av fettsyror med minst fyra kolatomer med kalcium-, magnesium-, natrium- eller kaliumhydroxider, -oxider eller -salter.

Får innehålla upp till 50 ppm nickel från hydrogenering.

Råfett (efter hydrolys)

Vattenhalt

Ca eller Na eller K eller Mg, där så är tillämpligt

Nickel, om > 20 ppm

13.6.5

Fettsyredestillat från fysisk raffinering
   (60)

Produkt som erhålls under neutralisering av oljor och fetter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung genom destillering och som innehåller fria fettsyror, oljor eller fetter samt naturliga beståndsdelar från frön, frukt eller animaliska vävnader såsom mono- och diglycerider, steroler och tokoferoler.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

13.6.6

Obearbetade fettsyror
   (60)
  ,
   (63)

Produkt som erhålls genom fermentering av organiskt material, enzymatisk interesterifiering av olja eller genom spaltning av olja/fett. Per definition består produkten av obearbetade fettsyror C4-C24, alifatiska, raka, monokarboxyliska, mättade och omättade. Får innehålla upp till 50 ppm nickel om den har genomgått hydrogenering.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

Nickel, om > 20 ppm

13.6.7

Rena destillerade fettsyror
   (60)
  ,
   (61)

Produkt som erhålls genom destillering av obearbetade fettsyror som framställts genom fermentering av organiskt material, interesterifiering av olja eller genom spaltning av olja/fett, eventuellt plus hydrogenering. Per definition består produkten av rena destillerade fettsyror C4-C24, alifatiska, raka, monokarboxyliska, mättade och omättade.

Får innehålla upp till 50 ppm nickel om den har genomgått hydrogenering.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

Nickel, om > 20 ppm

13.6.8

Soapstocks
   (60)

Produkt som erhålls under neutralisering av vegetabiliska oljor och fetter med hjälp av en vattenbaserad kalcium-, magnesium-, natrium- eller kaliumhydroxidlösning, innehållande salter från fettsyror, oljor eller fetter samt naturliga beståndsdelar från frön, frukt eller animaliska vävnader såsom mono- och diglycerider, rålecitin och fibrer.

Vattenhalt, om < 40 och > 50 %

Ca eller Na eller K eller Mg, där så är tillämpligt

13.6.9

Mono- och diglycerider av fettsyror förestrade med organiska syror26

Mono- och diglycerider av fettsyror med minst fyra kolatomer som förestrats med organiska syror.

Råfett

13.6.10

Sackarosestrar av fettsyror26

Estrar av sackaros och fettsyror.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Råfett

13.6.11

Sackarosglycerider av fettsyror26

Blandning av estrar av sackaros och mono- och diglycerider av fettsyror.

Total sockerhalt, uttryckt som sackaros

Råfett

13.6.12

Palmitoylglukosamin

Organisk lipidförening som finns i rötterna i flera växter och framför allt i de flesta baljväxter. Palmitoylglukosamin (C22H43NO6) framställs genom acylering av D-glukosamin med palmitinsyra. Får innehålla upp till 0,5 % aceton.

Råfett

Vattenhalt, om > 2 %

13.6.13

Salt från laktylat i fettsyror

Icke-glyceridestrar i fettsyror. Produkten kan utgöras av ett kalcium-, magnesium-, natrium- eller kaliumsalt i fettsyror förestrade med mjölksyra. Den får innehålla salter av fria fettsyror och mjölksyra.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

Nickel, om > 20 ppm

Ca eller Na eller K eller Mg, där så är tillämpligt

13.6.14

Palmitoyletanolamid

Organisk lipidförening som förekommer i sojalecitin, ägg och andra foderkällor. Palmitoyletanolamid (C18H37NO2) framställs genom syntes från reaktion av palmitinsyra med etanolamin.

Råfett

Vattenhalt, om > 2 %

13.8.1

Rå glycerin

[Rå glycerol]

Samprodukt som erhålls vid

| — | oleokemisk bearbetning av spaltning av olja/fett för att erhålla fettsyror och sötvatten, följt av koncentration av sötvattnet för att få rå glycerol eller genom transesterifiering (får innehålla upp till 0,5 % metanol) av naturliga oljor/fetter för att erhålla metylestrar av fettsyror och sötvatten, följt av koncentration av sötvattnet för att få rå glycerol, |
| --- | --- |

—

oleokemisk bearbetning av spaltning av olja/fett för att erhålla fettsyror och sötvatten, följt av koncentration av sötvattnet för att få rå glycerol eller genom transesterifiering (får innehålla upp till 0,5 % metanol) av naturliga oljor/fetter för att erhålla metylestrar av fettsyror och sötvatten, följt av koncentration av sötvattnet för att få rå glycerol,

| — | framställning av biodiesel (metyl- eller etylestrar av fettsyror) genom transesterifiering av oljor och fetter av ospecificerat vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Mineralsalter och organiska salter kan finnas kvar i glycerinet (upp till 7,5 %). Får innehålla upp till 0,5 % metanol och upp till 4 % organiskt material som inte är glycerin (MONG) som omfattar metylestrar av fettsyror, etylestrar av fettsyror, fria fettsyror och glycerider. |
| --- | --- |

—

framställning av biodiesel (metyl- eller etylestrar av fettsyror) genom transesterifiering av oljor och fetter av ospecificerat vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Mineralsalter och organiska salter kan finnas kvar i glycerinet (upp till 7,5 %). Får innehålla upp till 0,5 % metanol och upp till 4 % organiskt material som inte är glycerin (MONG) som omfattar metylestrar av fettsyror, etylestrar av fettsyror, fria fettsyror och glycerider.

| — | förtvålning av oljor/fetter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung, normalt med alkalier/alkaliska jordartsmetaller för att erhålla tvål. |
| --- | --- |

—

förtvålning av oljor/fetter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung, normalt med alkalier/alkaliska jordartsmetaller för att erhålla tvål.

Får innehålla upp till 50 ppm nickel från hydrogenering.

Glycerol

Kalium, om > 1,5 %

Natrium, om > 1,5 %

Nickel, om > 20 ppm

13.8.2

Glycerin

[Glycerol]

Produkt som erhålls vid

| — | den oleokemiska processen med a) spaltning av olja/fett följt av koncentration av sötvatten och raffinering genom destillering (se del B, ordlista över bearbetningsmetoder, post 20) eller jonbytarprocess, b) transesterifiering av naturliga oljor/fetter för att erhålla metylestrar av fettsyror och obearbetat sötvatten, följt av koncentration av sötvattnet för att erhålla rå glycerol och raffinering genom destillering eller jonbytarprocess, |
| --- | --- |

—

den oleokemiska processen med a) spaltning av olja/fett följt av koncentration av sötvatten och raffinering genom destillering (se del B, ordlista över bearbetningsmetoder, post 20) eller jonbytarprocess, b) transesterifiering av naturliga oljor/fetter för att erhålla metylestrar av fettsyror och obearbetat sötvatten, följt av koncentration av sötvattnet för att erhålla rå glycerol och raffinering genom destillering eller jonbytarprocess,

| — | framställning av biodiesel (metyl- eller etylestrar av fettsyror) genom transesterifiering av oljor och fetter av ospecificerat vegetabiliskt och animaliskt ursprung med påföljande raffinering av glycerinet. Lägsta glycerolhalt: 99 % av torrsubstansen. |
| --- | --- |

—

framställning av biodiesel (metyl- eller etylestrar av fettsyror) genom transesterifiering av oljor och fetter av ospecificerat vegetabiliskt och animaliskt ursprung med påföljande raffinering av glycerinet. Lägsta glycerolhalt: 99 % av torrsubstansen.

| — | förtvålning av oljor/fetter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung, normalt med alkalier/alkaliska jordartsmetaller för att erhålla tvål, följt av raffinering av rå glycerol och destillering.
  Får innehålla upp till 50 ppm nickel från hydrogenering. |
| --- | --- |

—

förtvålning av oljor/fetter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung, normalt med alkalier/alkaliska jordartsmetaller för att erhålla tvål, följt av raffinering av rå glycerol och destillering.

Får innehålla upp till 50 ppm nickel från hydrogenering.

Glycerol, om < 99 % på torrsubstansbasis

Natrium, om > 0,1 %

Kalium, om > 0,1 %

Nickel, om > 20 ppm

13.9.1

Metylsulfonylmetan

Organisk svavelförening ((CH3)2SO2) som erhålls genom kemisk syntes som är identisk med den naturligt förekommande källan i växter.

Svavel

13.10.1

Torv

Produkt från den naturliga nedbrytningen av växter (främst vitmossor) i en anaerobisk och oligotrof miljö.

Växttråd

13.10.2

Leonardit

Produkt som är ett naturligt förekommande mineralkomplex av fenolkolväten, även kallat humat, som härrör från nedbrytningen av organiska ämnen under miljontals år

Växttråd

13.11.1

Propylenglykol [1,2-propandiol] [Propan-1,2-diol]

Organisk förening (en diol eller dubbel alkohol) med formeln C3H8O2. Det är en viskös vätska med en svagt sötaktig smak. Produkten är hygroskopisk samt löslig i vatten, aceton och kloroform. Får innehålla upp till 0,3 % dipropylenglykol.

13.11.2

Monoestrar av propylenglykol och fettsyror26

Monoestrar av propylenglykol och fettsyror, enbart eller i blandningar med diestrar.

Propylenglykol

Råfett

13.12.1

Hyaluronsyra36

Glukosaminglukan (polysackarid) med upprepade enheter av ett aminosocker (N-acetyl-D-glukosamin) och D-glukuronsyra, som finns i hud, ledvätska och i navelsträngen och som framställs t.ex. av djurvävnad eller genom bakteriefermentering.

Natrium eller kalium, där så är tillämpligt

13.12.2

Kondroitinsulfat36

Produkt som erhålls genom extraktion från senor, ben och andra animaliska vävnader innehållande brosk och mjuk bindväv, eller genom sulfatering av kondroitin isolerat från mikrobiell fermentering.

Natrium

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005 om fastställande av krav för foderhygien (EUT L 35, 8.2.2005, s. 1).

(6)  As Low As Reasonably Achievable (ung. så lågt som rimligt möjligt).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (EGT L 140, 30.5.2002, s. 10).

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (EUT L 268, 18.10.2003, s. 29).

(10)  Bestämmelserna om kemiska orenheter och processhjälpmedel i denna punkt ska inte tillämpas för sådana foderråvaror som anges i det register över foderråvaror som avses i artikel 24.6 i förordning (EG) nr 767/2009.

(11)  Genom undantag från denna skyldighet, får den allmänna benämningen eller tilläggsbeskrivningen läggas till för bearbetningsmetoden ”torkning”.

(12)  På tyska får ”Konzentrieren” när så är lämpligt ersättas med ”Eindicken”. I sådana fall bör tilläggsbeskrivningen ”eingedickt” användas.

(13)  Det huvudsakliga syftet med de uppkomna foderråvarorna är att tillhandahålla proteiner, kolhydrater, fetter, energi, mineraler eller kostfibrer.

(14)  
  ”Skalning” får när så är lämpligt ersättas med ”borttagning av hinna” eller ”spritning”. I sådant fall bör tilläggsbeskrivningen ”borttagen hinna” eller ”spritad” användas.

(15)  När det gäller ris kallas bearbetningsmetoden ”skalning” och produkten ”skalat ris” eller ”råris”.

(16)  Med extrakt avses den flytande fas som innehåller de lösliga beståndsdelarna (t.ex. fett/olja, socker eller andra lösliga beståndsdelar). Det huvudsakliga syftet med dessa extrakt som foderråvaror är att tillhandahålla proteiner, kolhydrater, fetter, energi, mineraler eller kostfibrer. Det faktum att extraktion är förtecknad som en bearbetningsmetod för foderråvaror utesluter inte att extrakt kan klassificeras som fodertillsatser.

(17)  Med samprodukt från extraktion avses återstoden från extraktionsprocessen, utom extraktet, t.ex. mjöl eller pressmassa. Det huvudsakliga syftet med dessa samprodukter från extraktion som foderråvaror är att tillhandahålla proteiner, kolhydrater, fetter, energi, mineraler eller kostfibrer.

(18)  På franska får benämningen ”issues” användas.

(19)  På tyska får tilläggsbeskrivningen ”aufgeschlossen” och benämningen ”Quellwasser” (beträffande stärkelse) användas. På danska får tilläggsbeskrivningen ”Kvældning” och benämningen ”Kvældet” (beträffande stärkelse) användas.

(20)  På franska får ”Pressage” när så är lämpligt ersättas med ”Extraction mécanique”.

(21)  Instruktioner för korrekt och säker användning ska följas.

(22)  Benämningen får ersättas med benämningen i [...], beroende på vad som är tillämpligt.

(23)  Benämningen får kompletteras med sädesslagets artnamn.

(24)  Majs kan antingen benämnas ”maize” eller ”corn” på engelska.

(25)  Om denna produkt har malts finare får adjektivet ”fin” läggas till benämningen eller också får benämningen ersättas med en motsvarande benämning.

(26)  Termen ”expeller” får ersättas med ”presskaka”.

(27)  På engelska får ”groundnut” ersättas med ”peanut” när det gäller Arachis hypogaea.

(28)  När så är lämpligt får angivelsen ”lågt glukosinalatinnehåll” enligt definitionen i unionslagstiftningen läggas till.

(29)  När så är lämpligt får angivelsen ”vegetabiliska oljor och fetter” ersättas med termen ”vegetabilisk olja” eller ”vegetabiliskt fett”. Den ska kompletteras med växtens artnamn och i lämpliga fall med växtdelen. Det ska specificeras om oljan/oljorna och/eller fettet/fetterna är obearbetade eller raffinerade.

(30)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen (EUT L 181, 20.6.2014, s. 1).

(31)  Uttrycken skiljer sig huvudsakligen åt i fråga om vattenhalt; respektive uttryck ska användas enligt vad som är lämpligt.

(32)  Benämningen ska kompletteras med växtens artnamn.

(33)  Ordet ”citrus” ska ersättas med benämningen på arten av citrusfrukt.

(34)  Ordet ”frukt” ska ersättas med benämningen på frukten av växtarten, beroende på vad som är lämpligt.

(35)  Benämningen får kompletteras med växtens artnamn.

(36)  Med undantag för Cannabis sativa L.

(37)  Termen ”mjöl” får ersättas med ”pellets”. Uppgift om torkningsmetod får ingå i benämningen.

(38)  Benämningen ska i tillämpliga fall kompletteras med växtens, svampens eller algens artnamn. Om den erhållna foderråvaran till mer än 5 % innehåller andra arter ska även dessa arter anges.

(39)  Uttrycken är inte synonymer och skiljer sig huvudsakligen åt i fråga om vattenhalt; respektive uttryck ska användas enligt vad som är lämpligt. Termen ”pulver” innebär en vattenhalt under 12 % och får ersätta termen ”torkad” eller ”koncentrerad och torkad”.

(40)  Utan att det påverkar obligatoriska krav avseende märkning, handelsdokument och hälsointyg för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som anges i förordning (EU) nr 142/2011 (kapitel III i bilaga VIII) och om förteckningen används i märkningssyfte, ska benämningen, om det behövs för att tillhandahålla lämplig information, ersättas med

| — | djurartens namn och |
| --- | --- |

—

djurartens namn och

| — | den animaliska produktdelens namn (t.ex. lever, kött (endast vid skelettmuskel)), och/eller |
| --- | --- |

—

den animaliska produktdelens namn (t.ex. lever, kött (endast vid skelettmuskel)), och/eller

| — | livsstadiet (t.ex. larv) och/eller |
| --- | --- |

—

livsstadiet (t.ex. larv) och/eller

| — | namnet på den djurart som inte använts enligt förbudet mot återanvändning inom arten (t.ex. fjäderfäfri) |
| --- | --- |

—

namnet på den djurart som inte använts enligt förbudet mot återanvändning inom arten (t.ex. fjäderfäfri)

eller, om det behövs för att tillhandahålla lämplig information, kompletteras med

| — | djurartens namn och/eller |
| --- | --- |

—

djurartens namn och/eller

| — | den animaliska produktdelens namn (t.ex. lever, kött (endast vid skelettmuskel)), och/eller |
| --- | --- |

—

den animaliska produktdelens namn (t.ex. lever, kött (endast vid skelettmuskel)), och/eller

| — | livsstadiet (t.ex. larv) och/eller |
| --- | --- |

—

livsstadiet (t.ex. larv) och/eller

| — | namnet på den djurart som inte använts enligt förbudet mot återanvändning inom arten. |
| --- | --- |

—

namnet på den djurart som inte använts enligt förbudet mot återanvändning inom arten.

(41)  Utan att det påverkar obligatoriska krav avseende märkning, handelsdokument och hälsointyg för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som anges i förordning (EU) nr 142/2011 (kapitel III i bilaga VIII) och förordning (EG) nr 999/2001 (bilaga IV) och om förteckningen används i märkningssyfte, ska benämningen, om det behövs för att tillhandahålla lämplig information, kompletteras med

| — | den bearbetade djurarten (t.ex. svin, idisslare, fjäderfä, insekt) och/eller |
| --- | --- |

—

den bearbetade djurarten (t.ex. svin, idisslare, fjäderfä, insekt) och/eller

| — | livsstadiet (t.ex. larv) och/eller |
| --- | --- |

—

livsstadiet (t.ex. larv) och/eller

| — | det bearbetade materialet (t.ex. ben) och/eller |
| --- | --- |

—

det bearbetade materialet (t.ex. ben) och/eller

| — | den använda bearbetningsprocessen (t.ex. avfettad, raffinerad) och/eller |
| --- | --- |

—

den använda bearbetningsprocessen (t.ex. avfettad, raffinerad) och/eller

| — | namnet på den djurart som inte använts enligt förbudet mot återanvändning inom arten (t.ex. fjäderfäfri). |
| --- | --- |

—

namnet på den djurart som inte använts enligt förbudet mot återanvändning inom arten (t.ex. fjäderfäfri).

(42)  Benämningen ska ersättas med den specifika produktens benämning, beroende på vad som är tillämpligt.

(43)  Benämningen ska kompletteras med djurets artnamn.

(44)  Benämningen ska i lämpliga fall kompletteras med djurets artnamn när produkten har framställts av odlad fisk/odlade skaldjur.

(45)  Uppgift om produktens ursprung får ersätta eller komplettera benämningen.

(46)  Får släppas ut på marknaden och användas till och med den 30 maj 2028 i enlighet med artikel 3 i förordning2022/1104.

(47)  Benämningen ska ändras eller kompletteras så att det i tillämpliga fall anges vilken fettsyra och/eller organisk syra som används.

(48)  Detta utesluter inte att specifika salter av organiska syror klassificeras som fodertillsatser.

(49)  Benämningen ska kompletteras med den aminosyra eller den källa till aminosyror som används.

(50)  Framställningsprocessen kan inkluderas i benämningen.

(51)  Benämningen ska i tillämpliga fall kompletteras med ”av ben”.

(52)  Natriumcitrat får släppas ut på marknaden och användas till och med den 30 maj 2028 i enlighet med artikel 3 i förordning 2022/1104.

(53)  Kaliumcitrat får släppas ut på marknaden och användas till och med den 30 maj 2028 i enlighet med artikel 3 i förordning 2022/1104.

(54)  Den benämning som används för jäststammarna får skilja sig från benämningen i den vetenskapliga taxonomin. Därför kan synonymer för de förtecknade jäststammarna också användas.

(55)  Med delar avses alla lösliga och olösliga fraktioner av mikroorganismen, inklusive från membranet eller de innersta celldelarna.

(56)  Får inte odlas på n-alkaner (bilaga III till förordning (EU) nr 767/2009 i dess ändrade lydelse).

(57)  Arten eller arterna av mikroorganismer ska anges tillsammans med foderråvarans benämning, och termen ”inaktiverad” får läggas till (dvs. ”namn som i förteckningen” + ”artens namn”, exempelvis i) ”encelliga proteiner från Methylococcus capsulatus
  ”, ii) ”Inaktiverad Lactobacillus acidophilus
  ”).

(58)  Enligt definitionen i artikel 2 g i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

(59)  Benämningen ska i tillämpliga fall kompletteras med orden ”från animaliska vävnader” eller ”från fermentering”.

(60)  Benämningen ska kompletteras med en angivelse av det botaniska ursprunget.

(61)  Med undantag för mannitol, sorbitol och xylitol.

(62)  Benämningen ska i tillämpliga fall kompletteras med en angivelse av det botaniska eller animaliska ursprunget.

(63)  Foderråvarornas benämning ska kompletteras med orden ”från spaltning”, ”från fermentering” eller ”från enzymatisk transesterifiering”, beroende på vad som är tillämpligt.

---

BESLUT

| 4.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/75 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/75

---

BESLUT (Gusp) 2022/1105 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 15 juni 2022

om godtagande av Socialistiska republiken Vietnams bidrag till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2022)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2016/610 av den 19 april 2016 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta vederbörliga beslut om godtagande av föreslagna bidrag från tredjestater till EUTM RCA. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta vederbörliga beslut om godtagande av föreslagna bidrag från tredjestater till EUTM RCA.

| (2) | På rekommendation av EU:s uppdragschef och av Europeiska unionens militära kommitté om ett bidrag från Socialistiska republiken Vietnam bör bidraget från den tredjestaten godtas och betraktas som betydande. |
| --- | --- |

(2)

På rekommendation av EU:s uppdragschef och av Europeiska unionens militära kommitté om ett bidrag från Socialistiska republiken Vietnam bör bidraget från den tredjestaten godtas och betraktas som betydande.

| (3) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Bidraget från Socialistiska republiken Vietnam till Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) ska godtas och betraktas som betydande.

2.   Socialistiska republiken Vietnam undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för EUTM RCA.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 juni 2022.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

D. PRONK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 104, 20.4.2016, s. 21.

1

---