# Úřední věstník L 272/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 272 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6520. října 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 272

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6520. října 2022

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Oznámení o vstupu v platnost Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Austrálií na straně druhé | 1 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1977 ze dne 17. října 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení EU–Ukrajina ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o aktualizaci přílohy XV (Sbližování celních předpisů) dohody | 2 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2022/1978 ze dne 25. července 2022 o režimu podpory SA.54817 (2020/C) (ex 2019/N), kterou Belgie zamýšlí poskytnout na výrobu videoher
  (oznámeno pod číslem C(2022)5130)

   (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1979 ze dne 31. srpna 2022 kterým se stanoví formulář a databáze pro sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek a o zrušení prováděcího rozhodnutí Komise 2014/895/EU
  (oznámeno pod číslem C(2022) 6124)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1980 ze dne 19. října 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/626, kterým se zřizuje Portál InvestEU a stanoví jeho technické specifikace (
  1
  ) | 21 |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/1981 ze dne 10. října 2022 o využívání služeb Evropského systému centrálních bank příslušnými orgány (ECB/2022/33) | 22 |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/1982 ze dne 10. října 2022 o využívání služeb Evropského systému centrálních bank příslušnými orgány a spolupracujícími orgány a o změně rozhodnutí ECB/2013/1 (ECB/2022/34) | 29 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí č. 3/2022 Smíšeného výboru EU a zemí společného tranzitního režimu ze dne 29. září 2022, kterým se mění Úmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 [2022/1983] | 36 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Oznámení o vstupu v platnost Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Austrálií na straně druhé

1

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1977 ze dne 17. října 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení EU–Ukrajina ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o aktualizaci přílohy XV (Sbližování celních předpisů) dohody

2

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2022/1978 ze dne 25. července 2022 o režimu podpory SA.54817 (2020/C) (ex 2019/N), kterou Belgie zamýšlí poskytnout na výrobu videoher
  (oznámeno pod číslem C(2022)5130)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022)5130)

1

4

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1979 ze dne 31. srpna 2022 kterým se stanoví formulář a databáze pro sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek a o zrušení prováděcího rozhodnutí Komise 2014/895/EU
  (oznámeno pod číslem C(2022) 6124)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 6124)

1

14

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1980 ze dne 19. října 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/626, kterým se zřizuje Portál InvestEU a stanoví jeho technické specifikace (
  1
  )

1

21

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/1981 ze dne 10. října 2022 o využívání služeb Evropského systému centrálních bank příslušnými orgány (ECB/2022/33)

22

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/1982 ze dne 10. října 2022 o využívání služeb Evropského systému centrálních bank příslušnými orgány a spolupracujícími orgány a o změně rozhodnutí ECB/2013/1 (ECB/2022/34)

29

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí č. 3/2022 Smíšeného výboru EU a zemí společného tranzitního režimu ze dne 29. září 2022, kterým se mění Úmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 [2022/1983]

36

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO v přenesené pravomoci č. 049/22/KOL ze dne 9. února 2022, o povolení tří odchylek, které požaduje Lichtenštejnské knížectví v souvislosti s článkem 30, čl. 36 odst. 2 a bodem 1.1.3.6.3. písm. b) přílohy 5 lichtenštejnské vyhlášky ze dne 3. března 1998 o přepravě nebezpečných věcí po silnici na základě čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí[2022/1984] | 47 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO v přenesené pravomoci č. 049/22/KOL ze dne 9. února 2022, o povolení tří odchylek, které požaduje Lichtenštejnské knížectví v souvislosti s článkem 30, čl. 36 odst. 2 a bodem 1.1.3.6.3. písm. b) přílohy 5 lichtenštejnské vyhlášky ze dne 3. března 1998 o přepravě nebezpečných věcí po silnici na základě čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí[2022/1984]

47

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/389 ze dne 8. března 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o formát, strukturu, obsah a datum každoročního zveřejnění informací, které mají zveřejnit příslušné orgány ( Úř. věst. L 79, 9.3.2022 ) | 52 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/389 ze dne 8. března 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o formát, strukturu, obsah a datum každoročního zveřejnění informací, které mají zveřejnit příslušné orgány ( Úř. věst. L 79, 9.3.2022 )

( Úř. věst. L 79, 9.3.2022 )

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/1

---

Oznámení o vstupu v platnost Rámcové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Austrálií na straně druhé

Rámcová dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Austrálií na straně druhé, podepsaná v Manile (Filipíny) dne 7. srpna 2017
   (1), vstoupí v platnost dne 21. října 2022, přičemž postupy stanovené v čl. 61 odst. 1 dohody byly dokončeny dne 21. září 2022.

1

---

(1)  
  Úř. věst. L 237, 15.9.2017, s. 7.

1

---

ROZHODNUTÍ

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/2

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/1977

ze dne 17. října 2022

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení EU–Ukrajina ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o aktualizaci přílohy XV (Sbližování celních předpisů) dohody

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. září 2017. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. září 2017.

| (2) | Podle čl. 465 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 465 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí.

| (3) | Podle rozhodnutí Rady přidružení č. 3/2014 (2) přenesla Rada přidružení na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod pravomoc aktualizovat nebo měnit mimo jiné přílohu XV dohody. |
| --- | --- |

(3)

Podle rozhodnutí Rady přidružení č. 3/2014 (2) přenesla Rada přidružení na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod pravomoc aktualizovat nebo měnit mimo jiné přílohu XV dohody.

| (4) | Výbor pro přidružení ve složení pro obchod má na svém příštím zasedání přijmout rozhodnutí o změně přílohy XV dohody. |
| --- | --- |

(4)

Výbor pro přidružení ve složení pro obchod má na svém příštím zasedání přijmout rozhodnutí o změně přílohy XV dohody.

| (5) | Vzhledem k tomu, že od okamžiku uzavření jednání o znění dohody bylo několik aktů Unie uvedených v příloze XV změněno nebo zrušeno, je nezbytné uvedenou přílohu upravit, a to včetně přizpůsobení určitých lhůt tak, aby zohledňovaly pokrok, kterého Ukrajina v procesu sbližování s acquis Unie již dosáhla. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že od okamžiku uzavření jednání o znění dohody bylo několik aktů Unie uvedených v příloze XV změněno nebo zrušeno, je nezbytné uvedenou přílohu upravit, a to včetně přizpůsobení určitých lhůt tak, aby zohledňovaly pokrok, kterého Ukrajina v procesu sbližování s acquis Unie již dosáhla.

| (6) | Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, neboť zamýšlené rozhodnutí bude pro Unii závazné, |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, neboť zamýšlené rozhodnutí bude pro Unii závazné,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Unie zaujat na příštím zasedání Výboru pro přidružení ve složení pro obchod EU–Ukrajina zřízeného Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o aktualizaci přílohy XV (Sbližování celních předpisů) uvedené dohody, vychází z návrhu rozhodnutí Výboru pro přidružení ve složení pro obchod připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Po přijetí se rozhodnutí Výboru pro přidružení ve složení pro obchod uvedené v článku 1 zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 17. října 2022.

Za Radu

předseda

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí Rady přidružení EU-Ukrajina č. 3/2014 ze dne 15. prosince 2014 o přenesení některých pravomocí Radou přidružení na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod [2015/980] (Úř. věst. L 158, 24.6.2015, s. 4).

2

---

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/4

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/1978

ze dne 25. července 2022

o režimu podpory SA.54817 (2020/C) (ex 2019/N), kterou Belgie zamýšlí poskytnout na výrobu videoher

(oznámeno pod číslem C(2022)5130)

(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 1. července 2019 oznámila Belgie Komisi režim podpory na výrobu videoher. Dopisy ze dne 3. ledna a 2. února 2020 sdělila Komisi doplňující informace. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 1. července 2019 oznámila Belgie Komisi režim podpory na výrobu videoher. Dopisy ze dne 3. ledna a 2. února 2020 sdělila Komisi doplňující informace.

| (2) | Dopisem ze dne 30. dubna 2020 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 30. dubna 2020 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (4) | Ve svém dopise ze dne 29. května 2020 předložila Belgie své připomínky týkající se rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(4)

Ve svém dopise ze dne 29. května 2020 předložila Belgie své připomínky týkající se rozhodnutí o zahájení řízení.

| (5) | Dne 16. července 2020 obdržela Komise v této věci připomínky od jedné zúčastněné strany. Předala je Belgii a poskytla jí možnost, aby vznesla své připomínky; její připomínky pak obdržela v dopise ze dne 30. listopadu 2020. |
| --- | --- |

(5)

Dne 16. července 2020 obdržela Komise v této věci připomínky od jedné zúčastněné strany. Předala je Belgii a poskytla jí možnost, aby vznesla své připomínky; její připomínky pak obdržela v dopise ze dne 30. listopadu 2020.

| (6) | Ve svém dopise ze dne 29. května 2020 informovala Belgie Komisi o svém přání upravit právní předpisy, které slouží jako základ pro podporu, a dne 30. listopadu 2021 o skutečnosti, že v belgické Sněmovně reprezentantů byl předložen návrh zákona obsahujícího tyto změny (3). |
| --- | --- |

(6)

Ve svém dopise ze dne 29. května 2020 informovala Belgie Komisi o svém přání upravit právní předpisy, které slouží jako základ pro podporu, a dne 30. listopadu 2021 o skutečnosti, že v belgické Sněmovně reprezentantů byl předložen návrh zákona obsahujícího tyto změny (3).

3

| (7) | Belgie předložila doplňující informace dne 10. června a 8. prosince 2021 a dále dne 10. února a 29. března 2022. |
| --- | --- |

(7)

Belgie předložila doplňující informace dne 10. června a 8. prosince 2021 a dále dne 10. února a 29. března 2022.

2.   PODROBNÝ POPIS REŽIMU PODPOR

PODROBNÝ POPIS REŽIMU PODPOR

2.1.   Název režimu, právní základ a doba trvání

Název režimu, právní základ a doba trvání

| (8) | Jedná se o režim podpory zvaný „tax shelter“ (daňové úlevy) na výrobu videoher. Je plánován jako rozšíření počáteční daňové úlevy „tax shelter“, která měla za cíl podporu audiovizuální produkce a byla povolena Komisí v roce 2003 (4). Od té doby byly schváleny změny a prodloužení tohoto režimu v letech 2004 (5), 2007 (6), 2009 (7), 2013 (8), 2014 (9). Režim „tax shelter“ z roku 2014 byl beze změny prodloužen v roce 2020 (10). Současná verze tohoto režimu je platná až do 31. prosince 2026. |
| --- | --- |

(8)

Jedná se o režim podpory zvaný „tax shelter“ (daňové úlevy) na výrobu videoher. Je plánován jako rozšíření počáteční daňové úlevy „tax shelter“, která měla za cíl podporu audiovizuální produkce a byla povolena Komisí v roce 2003 (4). Od té doby byly schváleny změny a prodloužení tohoto režimu v letech 2004 (5), 2007 (6), 2009 (7), 2013 (8), 2014 (9). Režim „tax shelter“ z roku 2014 byl beze změny prodloužen v roce 2020 (10). Současná verze tohoto režimu je platná až do 31. prosince 2026.

4

5

6

7

8

9

10

| (9) | Právním základem je zákoník o dani z příjmů (11) a zákon ze dne 29. března 2019, jehož cílem je rozšířit úlevu „tax shelter“ na odvětví videoher, zveřejněný v belgickém úředním věstníku Moniteur belge dne 16. dubna 2019 (12), a jeho dodatek, který nyní právě projednává belgická Sněmovna reprezentantů (13). Je stanoveno, že dodatek bude přijat po kladném rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(9)

Právním základem je zákoník o dani z příjmů (11) a zákon ze dne 29. března 2019, jehož cílem je rozšířit úlevu „tax shelter“ na odvětví videoher, zveřejněný v belgickém úředním věstníku Moniteur belge dne 16. dubna 2019 (12), a jeho dodatek, který nyní právě projednává belgická Sněmovna reprezentantů (13). Je stanoveno, že dodatek bude přijat po kladném rozhodnutí Komise.

11

12

13

| (10) | Doba trvání podpory se prodlužuje až do 31. prosince 2027 (14). |
| --- | --- |

(10)

Doba trvání podpory se prodlužuje až do 31. prosince 2027 (14).

14

2.2.   Rozpočet

Rozpočet

| (11) | Odhadovaný rozpočet činí 36 milionů EUR (6 milionů EUR ročně). Pochází z federálního rozpočtu belgického státu. |
| --- | --- |

(11)

Odhadovaný rozpočet činí 36 milionů EUR (6 milionů EUR ročně). Pochází z federálního rozpočtu belgického státu.

2.3.   Cíl podpory a přípustná díla

Cíl podpory a přípustná díla

| (12) | Tento režim má za cíl podpořit a povzbudit investice podniků do výroby videoher tím, že se těmto podnikům poskytne daňové zvýhodnění. Společnosti, které podléhají dani z příjmů právnických osob v Belgii a splňují požadované podmínky, budou moci žádat o úlevu „tax shelter“ nabízenou tímto režimem podpory. |
| --- | --- |

(12)

Tento režim má za cíl podpořit a povzbudit investice podniků do výroby videoher tím, že se těmto podnikům poskytne daňové zvýhodnění. Společnosti, které podléhají dani z příjmů právnických osob v Belgii a splňují požadované podmínky, budou moci žádat o úlevu „tax shelter“ nabízenou tímto režimem podpory.

| (13) | Aby mohly využít těchto daňových úlev, musí investovat do produkce společností, jež produkují videohry schválené příslušnými orgány dotčeného společenství jako evropské videohry, to znamená převážně vyráběné s pomocí autorů a tvůrčích spolupracovníků sídlících v Belgii nebo v jiném státě, který je součástí EHP, nebo nad nimiž dohlíží a účinně je kontroluje jeden nebo více producentů či koproducentů usazených v jednom nebo více státech, které jsou součástí EHP. |
| --- | --- |

(13)

Aby mohly využít těchto daňových úlev, musí investovat do produkce společností, jež produkují videohry schválené příslušnými orgány dotčeného společenství jako evropské videohry, to znamená převážně vyráběné s pomocí autorů a tvůrčích spolupracovníků sídlících v Belgii nebo v jiném státě, který je součástí EHP, nebo nad nimiž dohlíží a účinně je kontroluje jeden nebo více producentů či koproducentů usazených v jednom nebo více státech, které jsou součástí EHP.

| (14) | Toto schválení videoher závisí na kulturních testech, které zavedlo Vlámské společenství a Valonský region pro své vlastní režimy podpory pro videohry a které schválila Komise (v roce 2018 pro Vlámské společenství (15), prodlouženo a pozměněno v roce 2022 (16), a v roce 2020 pro Valonský region (17)). Kritéria testu vyžadují kulturní a umělecký charakter hry, kulturní vazby produkčních činností a herců s Flandry nebo s Valonským regionem a inovativní a kreativní charakter hry. Za tímto účelem se Belgie zavázala, že belgický federální stát uzavře s Vlámským společenstvím, Francouzským společenstvím a Německojazyčným společenstvím dohodu o spolupráci týkající se pravomocí společenství a federálního státu ve věci režimu „tax shelter“. Belgie upřesňuje, že schvalování videoher společenstvími v rámci režimu „tax shelter“ bude probíhat podle stejných kritérií, jaká uplatňují Vlámské společenství a Valonský region pro své vlastní režimy podpory pro videohry po dobu trvání opatření. |
| --- | --- |

(14)

Toto schválení videoher závisí na kulturních testech, které zavedlo Vlámské společenství a Valonský region pro své vlastní režimy podpory pro videohry a které schválila Komise (v roce 2018 pro Vlámské společenství (15), prodlouženo a pozměněno v roce 2022 (16), a v roce 2020 pro Valonský region (17)). Kritéria testu vyžadují kulturní a umělecký charakter hry, kulturní vazby produkčních činností a herců s Flandry nebo s Valonským regionem a inovativní a kreativní charakter hry. Za tímto účelem se Belgie zavázala, že belgický federální stát uzavře s Vlámským společenstvím, Francouzským společenstvím a Německojazyčným společenstvím dohodu o spolupráci týkající se pravomocí společenství a federálního státu ve věci režimu „tax shelter“. Belgie upřesňuje, že schvalování videoher společenstvími v rámci režimu „tax shelter“ bude probíhat podle stejných kritérií, jaká uplatňují Vlámské společenství a Valonský region pro své vlastní režimy podpory pro videohry po dobu trvání opatření.

15

16

17

2.4.   Forma podpory, organizace systému, intenzita podpory a kumulace

Forma podpory, organizace systému, intenzita podpory a kumulace

| (15) | V platném systému „tax shelter“ má podnik („investor“) možnost poskytnout na základě rámcové dohody producentovi finanční příspěvek na konkrétní audiovizuální produkci. Tato investice je kompenzována získáním „osvědčení pro tax shelter“, který investorovi umožňuje využít daňového zvýhodnění ve formě snížení jeho zdanitelných zisků. V rámci zdanění zisků společností platí zásada, že společnosti podléhají dani z celkové částky zisků (článek 185 zákona o daních z příjmů). Pro stanovení základu daně jsou zisky sníženy o uznatelné náklady (článek 6 zákona o daních z příjmů). Běžně si společnost může odečíst výdaje na dosažení příjmů, které vynaložila nebo jí vznikly během zdanitelného období (článek 49 zákona o daních z příjmů). Pokud jde o hodnotu investic, je možné realizovat odpočet v závislosti na hodnotě vkladu (článek 61 druhý pododstavec zákona o daních z příjmů). V případě „tax shelter“ si společnost povinná k dani může okamžitě odečíst 421 % investovaných částek, což je částka, která je vyšší než její finanční vklad. Podle oznámeného záměru bude tato možnost udělena i příspěvkům na výrobu videoher. |
| --- | --- |

(15)

V platném systému „tax shelter“ má podnik („investor“) možnost poskytnout na základě rámcové dohody producentovi finanční příspěvek na konkrétní audiovizuální produkci. Tato investice je kompenzována získáním „osvědčení pro tax shelter“, který investorovi umožňuje využít daňového zvýhodnění ve formě snížení jeho zdanitelných zisků. V rámci zdanění zisků společností platí zásada, že společnosti podléhají dani z celkové částky zisků (článek 185 zákona o daních z příjmů). Pro stanovení základu daně jsou zisky sníženy o uznatelné náklady (článek 6 zákona o daních z příjmů). Běžně si společnost může odečíst výdaje na dosažení příjmů, které vynaložila nebo jí vznikly během zdanitelného období (článek 49 zákona o daních z příjmů). Pokud jde o hodnotu investic, je možné realizovat odpočet v závislosti na hodnotě vkladu (článek 61 druhý pododstavec zákona o daních z příjmů). V případě „tax shelter“ si společnost povinná k dani může okamžitě odečíst 421 % investovaných částek, což je částka, která je vyšší než její finanční vklad. Podle oznámeného záměru bude tato možnost udělena i příspěvkům na výrobu videoher.

| (16) | V režimu, jejž Belgie oznámila, byla stanovena daňová hodnota osvědčení pro „tax shelter“ na základě 70 % výrobních a provozních nákladů vynaložených v EHP, nebo pokud jsou výrobní a provozní náklady vynaložené v Belgii nižší než 63 % celkového rozpočtu, pak výrobních a provozních nákladů vynaložených v Belgii. Výše podpory pro případné investice do výroby je stanovena na 48 % z této daňové hodnoty v osvědčení pro „tax shelter“. V důsledku toho při nejzazším scénáři, kdyby bylo v Belgii vynaloženo alespoň 63 % celkového rozpočtu, by mohla intenzita podpory dosáhnout 48 % ze 70 %, tedy 33,6 % rozpočtu na produkci, ale podpora by byla nižší, pokud by vynaložené výdaje spojené s výrobou v Belgii byly nižší než 63 % celkového rozpočtu. V případě kumulace s jinými podporami na výrobu bude intenzita podpory omezena na 50 %. |
| --- | --- |

(16)

V režimu, jejž Belgie oznámila, byla stanovena daňová hodnota osvědčení pro „tax shelter“ na základě 70 % výrobních a provozních nákladů vynaložených v EHP, nebo pokud jsou výrobní a provozní náklady vynaložené v Belgii nižší než 63 % celkového rozpočtu, pak výrobních a provozních nákladů vynaložených v Belgii. Výše podpory pro případné investice do výroby je stanovena na 48 % z této daňové hodnoty v osvědčení pro „tax shelter“. V důsledku toho při nejzazším scénáři, kdyby bylo v Belgii vynaloženo alespoň 63 % celkového rozpočtu, by mohla intenzita podpory dosáhnout 48 % ze 70 %, tedy 33,6 % rozpočtu na produkci, ale podpora by byla nižší, pokud by vynaložené výdaje spojené s výrobou v Belgii byly nižší než 63 % celkového rozpočtu. V případě kumulace s jinými podporami na výrobu bude intenzita podpory omezena na 50 %.

| (17) | Počáteční návrh režimu totiž počítal s tím, že se daňová hodnota osvědčení pro „tax shelter“ určí na základě územních výdajů. Výše investice (a tím i výše podpory) závisí na procentu územních výdajů, a proto se liší podle výše výdajů plánovaných v Belgii. |
| --- | --- |

(17)

Počáteční návrh režimu totiž počítal s tím, že se daňová hodnota osvědčení pro „tax shelter“ určí na základě územních výdajů. Výše investice (a tím i výše podpory) závisí na procentu územních výdajů, a proto se liší podle výše výdajů plánovaných v Belgii.

2.5.   Schválení příjemců

Schválení příjemců

| (18) | Předpis o „tax shelter“ stanoví, že produkční společnosti, které se stanou příjemci podpory, musí být schváleny, aby se mohly účastnit režimu „tax shelter“. Podle Belgie je záměrem mít možnost odejmout souhlas společnostem a osobám, které by nedodržovaly zákony (18). |
| --- | --- |

(18)

Předpis o „tax shelter“ stanoví, že produkční společnosti, které se stanou příjemci podpory, musí být schváleny, aby se mohly účastnit režimu „tax shelter“. Podle Belgie je záměrem mít možnost odejmout souhlas společnostem a osobám, které by nedodržovaly zákony (18).

18

| (19) | Belgie vysvětlila, že schválení bude uděleno v krátké lhůtě na žádost dotčených produkčních společností. Žádost bude obsahovat pouze identifikační údaje, doklad potvrzující, že žadatel nemá žádné nedoplatky u Státního úřadu pro sociální zabezpečení (Office national de sécurité sociale), a závazek dodržovat zákon o „tax shelter“. Z toho zejména vyplývá, že produkční společnost se zaváže učinit svou nabídku ohledně osvědčení pro tax shelter v souladu s ustanoveními zákona ze dne 11. července 2018 o veřejných nabídkách investičních nástrojů a přijetí investičních nástrojů k obchodování na regulovaných trzích (19) a s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 (20). |
| --- | --- |

(19)

Belgie vysvětlila, že schválení bude uděleno v krátké lhůtě na žádost dotčených produkčních společností. Žádost bude obsahovat pouze identifikační údaje, doklad potvrzující, že žadatel nemá žádné nedoplatky u Státního úřadu pro sociální zabezpečení (Office national de sécurité sociale), a závazek dodržovat zákon o „tax shelter“. Z toho zejména vyplývá, že produkční společnost se zaváže učinit svou nabídku ohledně osvědčení pro tax shelter v souladu s ustanoveními zákona ze dne 11. července 2018 o veřejných nabídkách investičních nástrojů a přijetí investičních nástrojů k obchodování na regulovaných trzích (19) a s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 (20).

19

20

| (20) | Belgie vysvětlila, že schvalovací proces nezavede žádnou podmínku týkající se usazení nebo pobytu dotčených podniků v Belgii v době jejich žádosti o schválení. |
| --- | --- |

(20)

Belgie vysvětlila, že schvalovací proces nezavede žádnou podmínku týkající se usazení nebo pobytu dotčených podniků v Belgii v době jejich žádosti o schválení.

2.6.   Odůvodnění podpory

Odůvodnění podpory

| (21) | Belgie ve svém oznámení vysvětlila, že odvětví videoher představovalo v roce 2018 v Belgii 100 milionů EUR, tedy 0,08 % celosvětového trhu (ve výši přibližně 124 miliard EUR v roce 2018). |
| --- | --- |

(21)

Belgie ve svém oznámení vysvětlila, že odvětví videoher představovalo v roce 2018 v Belgii 100 milionů EUR, tedy 0,08 % celosvětového trhu (ve výši přibližně 124 miliard EUR v roce 2018).

| (22) | Mezitím Belgie tyto údaje aktualizovala. V roce 2020 vytvořilo odvětví videoher příjmy 159,8 miliardy USD na celosvětové úrovni (21), z čehož 82 milionů EUR, které Belgie vykázala jako celkový příjem na belgickém trhu za tento rok, představuje pouze 0,05 %. Trh na evropském kontinentu představuje 19 % tohoto trhu, což odpovídá 29,6 miliardy USD, tedy o něco více než 27,6 miliardy EUR. V roce 2020 tedy odpovídal belgický trh videoher 0,3 % trhu na evropském kontinentu. Na základě údajů za rok 2019 zaměstnávalo belgické odvětví 1 000 osob z celkového počtu 87 628 osob na evropském kontinentu. V Belgii existovalo 63 vývojových studií pro videohry z celkového počtu 4 913 studií na evropském kontinentu (22). Tato čísla tedy ukazují, že belgické odvětví videoher zaujímá na evropském trhu skromné místo. Mnoho podniků, které jsou v Belgii aktivní v odvětví videoher, jsou malé podniky. Velká část těchto podniků vznikla nedávno, tedy existují kratší dobu než 6 let. Z důvodu velikosti a krátké doby trvání se podniky v tomto odvětví potýkají s obtížemi při rozvoji, což brání vytváření většího počtu kulturních videoher přinášejících větší rozmanitost. |
| --- | --- |

(22)

Mezitím Belgie tyto údaje aktualizovala. V roce 2020 vytvořilo odvětví videoher příjmy 159,8 miliardy USD na celosvětové úrovni (21), z čehož 82 milionů EUR, které Belgie vykázala jako celkový příjem na belgickém trhu za tento rok, představuje pouze 0,05 %. Trh na evropském kontinentu představuje 19 % tohoto trhu, což odpovídá 29,6 miliardy USD, tedy o něco více než 27,6 miliardy EUR. V roce 2020 tedy odpovídal belgický trh videoher 0,3 % trhu na evropském kontinentu. Na základě údajů za rok 2019 zaměstnávalo belgické odvětví 1 000 osob z celkového počtu 87 628 osob na evropském kontinentu. V Belgii existovalo 63 vývojových studií pro videohry z celkového počtu 4 913 studií na evropském kontinentu (22). Tato čísla tedy ukazují, že belgické odvětví videoher zaujímá na evropském trhu skromné místo. Mnoho podniků, které jsou v Belgii aktivní v odvětví videoher, jsou malé podniky. Velká část těchto podniků vznikla nedávno, tedy existují kratší dobu než 6 let. Z důvodu velikosti a krátké doby trvání se podniky v tomto odvětví potýkají s obtížemi při rozvoji, což brání vytváření většího počtu kulturních videoher přinášejících větší rozmanitost.

21

22

| (23) | Belgie učinila tato zjištění: navzdory růstu postrádá toto odvětví potřebný finanční motor, aby prorazilo na trhu. Stejně jako tomu je ve filmové produkci, vývoj hry pro počítač, konzoli, tablet nebo chytrý telefon trvá několik měsíců či let. Vyžaduje velmi kvalifikovaný personál. Stejně jako v případě kinematografie přichází obchodovatelný výsledek až na konci tohoto procesu. Tyto skutečnosti z něj činí relativně rizikové odvětví. A stejně jako v kinematografii nelze nikdy s jistotou vědět, zda se hře podaří zaujmout širokou veřejnost, a investice se tak vyplatí. Navíc projekty videoher s významnou vzdělávací, kulturní a uměleckou složkou jsou považovány za riskantnější, neboť i když mají na celém světě stejné výrobní náklady jako videohry zaměřené na široké publikum, využívají přístupu na omezenější trh. |
| --- | --- |

(23)

Belgie učinila tato zjištění: navzdory růstu postrádá toto odvětví potřebný finanční motor, aby prorazilo na trhu. Stejně jako tomu je ve filmové produkci, vývoj hry pro počítač, konzoli, tablet nebo chytrý telefon trvá několik měsíců či let. Vyžaduje velmi kvalifikovaný personál. Stejně jako v případě kinematografie přichází obchodovatelný výsledek až na konci tohoto procesu. Tyto skutečnosti z něj činí relativně rizikové odvětví. A stejně jako v kinematografii nelze nikdy s jistotou vědět, zda se hře podaří zaujmout širokou veřejnost, a investice se tak vyplatí. Navíc projekty videoher s významnou vzdělávací, kulturní a uměleckou složkou jsou považovány za riskantnější, neboť i když mají na celém světě stejné výrobní náklady jako videohry zaměřené na široké publikum, využívají přístupu na omezenější trh.

| (24) | Finanční omezení limitují zahájení velkých projektů, které představují značný tvůrčí potenciál, ale také vyšší rozpočet. Výroba videoher se proto soustředí na počítačové hry a hry s nižším rozpočtem. Potíže s financováním jsou překážkou pro zachování a rozvoj místního kulturního know-how. Výrobci jsou totiž pobízeni k tomu, aby pracovali jako subdodavatelé pro zahraniční společnosti, spíše než aby vyvíjeli své vlastní videohry. |
| --- | --- |

(24)

Finanční omezení limitují zahájení velkých projektů, které představují značný tvůrčí potenciál, ale také vyšší rozpočet. Výroba videoher se proto soustředí na počítačové hry a hry s nižším rozpočtem. Potíže s financováním jsou překážkou pro zachování a rozvoj místního kulturního know-how. Výrobci jsou totiž pobízeni k tomu, aby pracovali jako subdodavatelé pro zahraniční společnosti, spíše než aby vyvíjeli své vlastní videohry.

| (25) | V důsledku toho mají belgické společnosti zabývající se videohrami často vážné potíže při hledání potřebného financování pro nové projekty. Kromě toho musí rovněž čelit silné mezinárodní konkurenci. |
| --- | --- |

(25)

V důsledku toho mají belgické společnosti zabývající se videohrami často vážné potíže při hledání potřebného financování pro nové projekty. Kromě toho musí rovněž čelit silné mezinárodní konkurenci.

| (26) | Úleva „tax shelter“ pomůže zvýšit počet soukromých investic do odvětví výroby videoher, jako tomu bylo v případě „tax shelter“ pro filmovou a audiovizuální produkci. |
| --- | --- |

(26)

Úleva „tax shelter“ pomůže zvýšit počet soukromých investic do odvětví výroby videoher, jako tomu bylo v případě „tax shelter“ pro filmovou a audiovizuální produkci.

2.7.   Popis důvodů vedoucích k zahájení řízení

Popis důvodů vedoucích k zahájení řízení

| (27) | Režim tak, jak byl původně oznámen Komisi, vyvolal pochybnosti o své obecné zákonnosti. Daňová hodnota osvědčení pro tax shelter je určena na základě územních výdajů. Tyto podmínky územní vázanosti výdajů by mohly být v rozporu s principy obecné zákonitosti, a zejména s principy SFEU zajišťujícími volný pohyb zboží a volné pohyb služeb (články 34 a 56 SFEU). |
| --- | --- |

(27)

Režim tak, jak byl původně oznámen Komisi, vyvolal pochybnosti o své obecné zákonnosti. Daňová hodnota osvědčení pro tax shelter je určena na základě územních výdajů. Tyto podmínky územní vázanosti výdajů by mohly být v rozporu s principy obecné zákonitosti, a zejména s principy SFEU zajišťujícími volný pohyb zboží a volné pohyb služeb (články 34 a 56 SFEU).

| (28) | Komise vyjádřila své pochybnosti o tom, zda je legální a v souladu s vnitřním trhem definovat u podpory pro videohry výši investice, a tím i výši podpory jako procento územních výdajů v Belgii, a zda je nutné nebo přiměřené mít s takovou pomocí spojené územní podmínky. |
| --- | --- |

(28)

Komise vyjádřila své pochybnosti o tom, zda je legální a v souladu s vnitřním trhem definovat u podpory pro videohry výši investice, a tím i výši podpory jako procento územních výdajů v Belgii, a zda je nutné nebo přiměřené mít s takovou pomocí spojené územní podmínky.

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (29) | Ve svém dopise ze dne 16. července 2020 sdělila organizace „Vlaamse Onafhankelijke Film & Televisie Producenten” („Producteurs Flamands Indépendants Film & Télévision/Nezávislí vlámští producenti pro film a televizi“ – dále „VOFTP“) své připomínky týkající se oznámeného režimu podpory. VOFTP se považuje za dotčenou režimem, protože se obává, že návrh na „tax shelter“ pro videohry omezí tok investic do audiovizuální produkce jejích členů. Podle VOFTP rozšíření původní „tax shelter“ nesplňuje podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem, a nemělo by být proto Komisí schváleno. |
| --- | --- |

(29)

Ve svém dopise ze dne 16. července 2020 sdělila organizace „Vlaamse Onafhankelijke Film & Televisie Producenten” („Producteurs Flamands Indépendants Film & Télévision/Nezávislí vlámští producenti pro film a televizi“ – dále „VOFTP“) své připomínky týkající se oznámeného režimu podpory. VOFTP se považuje za dotčenou režimem, protože se obává, že návrh na „tax shelter“ pro videohry omezí tok investic do audiovizuální produkce jejích členů. Podle VOFTP rozšíření původní „tax shelter“ nesplňuje podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem, a nemělo by být proto Komisí schváleno.

| (30) | VOFTP ve svém podání zdůrazňuje význam dostatečného přezkoumání, aby se zjistilo, zda videohry, které obdrží podporu v rámci dotčeného režimu, mají skutečně souvislost s Belgií a přispívají k cíli pomoci kultuře a kulturní rozmanitosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. d). VOFTP se obává, že režim neobsahuje záruku, že z podpory budou mít prospěch pouze videohry, jež mají kulturní cíl. |
| --- | --- |

(30)

VOFTP ve svém podání zdůrazňuje význam dostatečného přezkoumání, aby se zjistilo, zda videohry, které obdrží podporu v rámci dotčeného režimu, mají skutečně souvislost s Belgií a přispívají k cíli pomoci kultuře a kulturní rozmanitosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. d). VOFTP se obává, že režim neobsahuje záruku, že z podpory budou mít prospěch pouze videohry, jež mají kulturní cíl.

| (31) | Podle VOFTP musí kritéria pro posouzení kulturního aspektu režimu podpory pro videohry zajistit, aby videohra, která má prospěch z podpory, měla kulturní hodnotu. Tato kritéria by měla být definována příslušným společenstvím nebo regionem, které mají své vlastní režimy podpory pro odvětví videoher, pro něž zvláštní orgán vlámského společenství (Fonds Audiovisuel de Flandre/Vlámský audiovizuální fond) nebo Valonský region definují kritéria týkající se kulturního hlediska u videohry. VOFTP pochybuje, že uplatnění těchto kritérií bude zajištěno. Chybí nezbytná dohoda o spolupráci mezi státem a společenstvími. |
| --- | --- |

(31)

Podle VOFTP musí kritéria pro posouzení kulturního aspektu režimu podpory pro videohry zajistit, aby videohra, která má prospěch z podpory, měla kulturní hodnotu. Tato kritéria by měla být definována příslušným společenstvím nebo regionem, které mají své vlastní režimy podpory pro odvětví videoher, pro něž zvláštní orgán vlámského společenství (Fonds Audiovisuel de Flandre/Vlámský audiovizuální fond) nebo Valonský region definují kritéria týkající se kulturního hlediska u videohry. VOFTP pochybuje, že uplatnění těchto kritérií bude zajištěno. Chybí nezbytná dohoda o spolupráci mezi státem a společenstvími.

4.   VYJÁDŘENÍ BELGIE

VYJÁDŘENÍ BELGIE

| (32) | Ve svém dopise ze dne 29. května 2020 uvedla Belgie, že rozhodnutí o zahájení řízení potvrzuje, že jsou splněny podmínky pro to, aby podpora byla považována za podporu na pomoc kultuře, slučitelnou s vnitřním trhem, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU. |
| --- | --- |

(32)

Ve svém dopise ze dne 29. května 2020 uvedla Belgie, že rozhodnutí o zahájení řízení potvrzuje, že jsou splněny podmínky pro to, aby podpora byla považována za podporu na pomoc kultuře, slučitelnou s vnitřním trhem, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU.

| (33) | Co se týče podmínek územní vázanosti výdajů a jejich obecné zákonnosti (včetně jejich nezbytnosti a přiměřenosti), a zejména zásad SFEU, které zajišťují volný pohyb zboží a volný pohyb služeb (články 34 a 56 SFEU), začala Belgie zkoumat možnost rozšíření způsobilých výdajů na celé území EHP. Dne 16. července 2021 navrhl finanční a rozpočtový výbor belgické Sněmovny reprezentantů změnu právních předpisů, v nichž se výraz „výrobní a provozní náklady vzniklé v Belgii“ nahrazuje výrazem „výrobní a provozní náklady vzniklé v Evropském hospodářském prostoru“. V návrhu na změnu je daňová hodnota osvědčení pro „tax shelter“ stanovena na základě 70 % výrobních a provozních výdajů vynaložených v EHP, nebo pokud jsou výrobní a provozní výdaje, které zakládají příjmy z podnikání zdanitelné v EHP nižší než 63 % celkového rozpočtu, výrobních a provozních nákladů, které zakládají zdanitelné příjmy z podnikání v EHP. Sněmovna reprezentantů je připravena změnu schválit na základě kladného rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(33)

Co se týče podmínek územní vázanosti výdajů a jejich obecné zákonnosti (včetně jejich nezbytnosti a přiměřenosti), a zejména zásad SFEU, které zajišťují volný pohyb zboží a volný pohyb služeb (články 34 a 56 SFEU), začala Belgie zkoumat možnost rozšíření způsobilých výdajů na celé území EHP. Dne 16. července 2021 navrhl finanční a rozpočtový výbor belgické Sněmovny reprezentantů změnu právních předpisů, v nichž se výraz „výrobní a provozní náklady vzniklé v Belgii“ nahrazuje výrazem „výrobní a provozní náklady vzniklé v Evropském hospodářském prostoru“. V návrhu na změnu je daňová hodnota osvědčení pro „tax shelter“ stanovena na základě 70 % výrobních a provozních výdajů vynaložených v EHP, nebo pokud jsou výrobní a provozní výdaje, které zakládají příjmy z podnikání zdanitelné v EHP nižší než 63 % celkového rozpočtu, výrobních a provozních nákladů, které zakládají zdanitelné příjmy z podnikání v EHP. Sněmovna reprezentantů je připravena změnu schválit na základě kladného rozhodnutí Komise.

| (34) | Pokud jde o připomínky VOFTP týkající se kulturní povahy videoher, které by mohly využívat podpory, a uplatňování kulturních testů společenství na videohry, jež budou využívat úlevy „tax shelter“, Belgie uvedla, že dohoda o spolupráci mezi federálním státem a společenstvími, která se vztahuje na stávající „tax shelter“ pro audiovizuální produkce, bude muset být přizpůsobena tak, aby zahrnovala uplatnění kulturních testů společenství nebo regionů na videohry. Stane se tak před zavedením oznámeného režimu, jakmile Poslanecká sněmovna schválí navrhovanou legislativní úpravu a jakmile Komise přijme rozhodnutí o úlevě „tax shelter“ pro výrobu videoher. Belgie potvrdila, že tato dohoda o spolupráci nezmění obsah těchto testů. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o připomínky VOFTP týkající se kulturní povahy videoher, které by mohly využívat podpory, a uplatňování kulturních testů společenství na videohry, jež budou využívat úlevy „tax shelter“, Belgie uvedla, že dohoda o spolupráci mezi federálním státem a společenstvími, která se vztahuje na stávající „tax shelter“ pro audiovizuální produkce, bude muset být přizpůsobena tak, aby zahrnovala uplatnění kulturních testů společenství nebo regionů na videohry. Stane se tak před zavedením oznámeného režimu, jakmile Poslanecká sněmovna schválí navrhovanou legislativní úpravu a jakmile Komise přijme rozhodnutí o úlevě „tax shelter“ pro výrobu videoher. Belgie potvrdila, že tato dohoda o spolupráci nezmění obsah těchto testů.

5.   POSOUZENÍ REŽIMU

POSOUZENÍ REŽIMU

5.1.   Existence státní podpory

Existence státní podpory

| (35) | Článek 107 odst. 1 SFEU stanoví: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ |
| --- | --- |

(35)

Článek 107 odst. 1 SFEU stanoví: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“

5.1.1.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (36) | Investoři si mohou ze svých zdanitelných zisků odečíst prostředky použité v rámci zkoumaného režimu. Tento odpočet stanovený zákonem snižuje daňový výnos vybíraný státem. Navíc zákon stanoví, že tyto prostředky jsou určeny podnikům, které stát schválil, pokud jde o tuto operaci, a přispívají na konkrétní produkci, jež jakožto evropská videohra obdržela výslovný souhlas příslušných orgánů dotčeného společenství. Investice tedy mobilizují státní zdroje a jsou přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(36)

Investoři si mohou ze svých zdanitelných zisků odečíst prostředky použité v rámci zkoumaného režimu. Tento odpočet stanovený zákonem snižuje daňový výnos vybíraný státem. Navíc zákon stanoví, že tyto prostředky jsou určeny podnikům, které stát schválil, pokud jde o tuto operaci, a přispívají na konkrétní produkci, jež jakožto evropská videohra obdržela výslovný souhlas příslušných orgánů dotčeného společenství. Investice tedy mobilizují státní zdroje a jsou přičitatelné státu.

5.1.2.   Zvýhodnění

Zvýhodnění

| (37) | Cílem režimu je snížit výrobní náklady, které nesou výrobci videoher. Tyto výdaje patří mezi náklady, jež běžně musejí nést všichni výrobci videoher. Jedná se tedy o náklad, který běžně zatěžuje rozpočet příjemce. |
| --- | --- |

(37)

Cílem režimu je snížit výrobní náklady, které nesou výrobci videoher. Tyto výdaje patří mezi náklady, jež běžně musejí nést všichni výrobci videoher. Jedná se tedy o náklad, který běžně zatěžuje rozpočet příjemce.

| (38) | Podpora směřující k výrobci vyplývá z příspěvku investora a tento příspěvek je sám o sobě vyvolán prostřednictvím daňového odpočtu při této operaci. Komise proto konstatuje, že zvýhodnění, které vyplývá z daňového odpočtu, je ve skutečnosti přeneseno na výrobce prostřednictvím rámcové smlouvy. |
| --- | --- |

(38)

Podpora směřující k výrobci vyplývá z příspěvku investora a tento příspěvek je sám o sobě vyvolán prostřednictvím daňového odpočtu při této operaci. Komise proto konstatuje, že zvýhodnění, které vyplývá z daňového odpočtu, je ve skutečnosti přeneseno na výrobce prostřednictvím rámcové smlouvy.

| (39) | V důsledku toho režim poskytuje výrobci zvýhodnění, z kterého by za běžných tržních podmínek nemohl těžit. Opatření tak zvýhodňuje výrobce videoher. |
| --- | --- |

(39)

V důsledku toho režim poskytuje výrobci zvýhodnění, z kterého by za běžných tržních podmínek nemohl těžit. Opatření tak zvýhodňuje výrobce videoher.

5.1.3.   Selektivita

Selektivita

| (40) | Režim je selektivní, protože podporu budou moci získat pouze příjemci, jejichž projekt prošel výběrovým testem. Navíc se režim podpory týká jen odvětví videoher. Kromě toho daňový odpočet ve výši 421 % hodnoty investice umožňuje, aby bylo s dotčenými investicemi (a tedy s příjemci podpory) zacházeno vzhledem k účelu daňového systému příznivěji než s jinými investicemi, které nelze odečíst, pokud částka převyšuje jejich nominální hodnotu. Přitom se nacházejí ve srovnatelné právní a faktické situaci, pokud jde o účel tohoto systému, kterým je zdanění příjmů z podnikání po odečtení investic, aniž by toto zacházení bylo odůvodněno povahou a logikou tohoto systému. V rámci systému zdanění podniků by řádný odpočet činil maximálně nominální hodnotu investice. |
| --- | --- |

(40)

Režim je selektivní, protože podporu budou moci získat pouze příjemci, jejichž projekt prošel výběrovým testem. Navíc se režim podpory týká jen odvětví videoher. Kromě toho daňový odpočet ve výši 421 % hodnoty investice umožňuje, aby bylo s dotčenými investicemi (a tedy s příjemci podpory) zacházeno vzhledem k účelu daňového systému příznivěji než s jinými investicemi, které nelze odečíst, pokud částka převyšuje jejich nominální hodnotu. Přitom se nacházejí ve srovnatelné právní a faktické situaci, pokud jde o účel tohoto systému, kterým je zdanění příjmů z podnikání po odečtení investic, aniž by toto zacházení bylo odůvodněno povahou a logikou tohoto systému. V rámci systému zdanění podniků by řádný odpočet činil maximálně nominální hodnotu investice.

5.1.4.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (41) | Vzhledem k tomu, že se s videohrami obchoduje na mezinárodní úrovni a tento trh je otevřený hospodářské soutěži, může finanční zvýhodnění poskytnuté příjemcům ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem k tomu, že se s videohrami obchoduje na mezinárodní úrovni a tento trh je otevřený hospodářské soutěži, může finanční zvýhodnění poskytnuté příjemcům ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

5.2.   Zákonnost podpory

Zákonnost podpory

| (42) | Tím, že Belgie oznámila režim před jeho zavedením, dodržela povinnosti, které jí příslušejí na základě čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(42)

Tím, že Belgie oznámila režim před jeho zavedením, dodržela povinnosti, které jí příslušejí na základě čl. 108 odst. 3 SFEU.

5.3.   Právní základ pro posouzení podpory

Právní základ pro posouzení podpory

| (43) | Slučitelnost režimu s vnitřním trhem bude analyzována na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU s ohledem na cíl pomoci kultuře podporou kulturních projektů. |
| --- | --- |

(43)

Slučitelnost režimu s vnitřním trhem bude analyzována na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU s ohledem na cíl pomoci kultuře podporou kulturních projektů.

| (44) | Slučitelnost režimu s vnitřním trhem bude konkrétněji analyzována ve světle bodu 24 sdělení Komise o státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl (23) (dále „sdělení o filmu“) s ohledem na to, že tento bod pojednává výslovně o státní podpoře pro produkci videoher a ve Sdělení o filmu uvádí, že pokud bude možné prokázat, že režim podpory zaměřený na videohry, jež slouží kulturním a vzdělávacím účelům, je nezbytný, uplatní Komise kritéria intenzity podpory určená pro filmová díla na základě podobnosti. |
| --- | --- |

(44)

Slučitelnost režimu s vnitřním trhem bude konkrétněji analyzována ve světle bodu 24 sdělení Komise o státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl (23) (dále „sdělení o filmu“) s ohledem na to, že tento bod pojednává výslovně o státní podpoře pro produkci videoher a ve Sdělení o filmu uvádí, že pokud bude možné prokázat, že režim podpory zaměřený na videohry, jež slouží kulturním a vzdělávacím účelům, je nezbytný, uplatní Komise kritéria intenzity podpory určená pro filmová díla na základě podobnosti.

23

5.4.   Slučitelnost podpory s vnitřním trhem

Slučitelnost podpory s vnitřním trhem

| (45) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že se zdá, že režim splňuje většinu podmínek, aby mohl být považován za podporu určenou na pomoc kultuře slučitelnou s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU. |
| --- | --- |

(45)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že se zdá, že režim splňuje většinu podmínek, aby mohl být považován za podporu určenou na pomoc kultuře slučitelnou s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU.

5.4.1.   Obecná zákonnost

Obecná zákonnost

| (46) | Aby byly režimy podpory slučitelné, musí nejprve dodržet kritérium „obecné zákonnosti“. Pojem „obecná zákonnost“ předpokládá, že podmínky způsobilosti a kritéria pro poskytování neobsahují žádnou doložku neoddělitelně spojenou s poskytováním podpory, která je v rozporu se zvláštními ustanoveními SFEU v jiných oblastech, než je státní podpora (24). |
| --- | --- |

(46)

Aby byly režimy podpory slučitelné, musí nejprve dodržet kritérium „obecné zákonnosti“. Pojem „obecná zákonnost“ předpokládá, že podmínky způsobilosti a kritéria pro poskytování neobsahují žádnou doložku neoddělitelně spojenou s poskytováním podpory, která je v rozporu se zvláštními ustanoveními SFEU v jiných oblastech, než je státní podpora (24).

24

| (47) | Režim neukládá žádnou podmínku týkající se belgické státní příslušnosti podniku nebo sídla jeho hlavní provozovny na belgickém území, je-li příjemcem podpory. Příjemci mohou být usazeni v jiném státě Evropské unie nebo v Evropském hospodářském prostoru. |
| --- | --- |

(47)

Režim neukládá žádnou podmínku týkající se belgické státní příslušnosti podniku nebo sídla jeho hlavní provozovny na belgickém území, je-li příjemcem podpory. Příjemci mohou být usazeni v jiném státě Evropské unie nebo v Evropském hospodářském prostoru.

| (48) | Schvalovací řízení pro výrobní společnosti a zprostředkovatele nemá vliv na obecnou zákonnost režimu. Již v rámci stávajícího režimu „tax shelter“ musí mít výrobní podniky využívající režimu „tax shelter“ stálé zastoupení v Belgii v době vyplácení podpory. Schválení neklade žádné podmínky týkající se usazení nebo sídla dotčených podniků v Belgii v době jejich žádosti o schválení. |
| --- | --- |

(48)

Schvalovací řízení pro výrobní společnosti a zprostředkovatele nemá vliv na obecnou zákonnost režimu. Již v rámci stávajícího režimu „tax shelter“ musí mít výrobní podniky využívající režimu „tax shelter“ stálé zastoupení v Belgii v době vyplácení podpory. Schválení neklade žádné podmínky týkající se usazení nebo sídla dotčených podniků v Belgii v době jejich žádosti o schválení.

| (49) | Pokud jde o intenzitu podpory, zavedla Belgie v návrhu zákona úpravu omezujících územních ustanovení, která obsahoval původně oznámený režimu podpory. V tomto návrhu zákona je částka podpory stanovena v závislosti na výrobních a provozních výdajích vynaložených v rámci Evropského hospodářského prostoru. V důsledku toho již režim nemůže představovat překážku svobodě pohybu zboží a poskytování služeb v rámci vnitřního trhu (články 34 a 56 SFEU). |
| --- | --- |

(49)

Pokud jde o intenzitu podpory, zavedla Belgie v návrhu zákona úpravu omezujících územních ustanovení, která obsahoval původně oznámený režimu podpory. V tomto návrhu zákona je částka podpory stanovena v závislosti na výrobních a provozních výdajích vynaložených v rámci Evropského hospodářského prostoru. V důsledku toho již režim nemůže představovat překážku svobodě pohybu zboží a poskytování služeb v rámci vnitřního trhu (články 34 a 56 SFEU).

5.4.2.   Pomoc kultuře podle čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie

Pomoc kultuře podle čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie

| (50) | Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem v případě, že neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. |
| --- | --- |

(50)

Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem v případě, že neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu.

| (51) | Komise nevypracovala pokyny pro uplatnění tohoto ustanovení, pokud jde o podporu pro videohry. Bod 24 sdělení o filmu potvrzuje, že podpory určené na podporu videoher se analyzují případ od případu. |
| --- | --- |

(51)

Komise nevypracovala pokyny pro uplatnění tohoto ustanovení, pokud jde o podporu pro videohry. Bod 24 sdělení o filmu potvrzuje, že podpory určené na podporu videoher se analyzují případ od případu.

| (52) | Vyhodnocení podpory pro videohry na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU sleduje praxi Komise, která začala rozhodnutím o francouzském daňovém úvěru na videohry, v němž Komise uznala, že určité videohry mohou představovat kulturní produkty (25). |
| --- | --- |

(52)

Vyhodnocení podpory pro videohry na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU sleduje praxi Komise, která začala rozhodnutím o francouzském daňovém úvěru na videohry, v němž Komise uznala, že určité videohry mohou představovat kulturní produkty (25).

25

| (53) | Vlámské společenství a Valonský region vyvinuly – u svých vlastních režimů podpory pro videohry – kulturní kritéria pro hry, které mohou využít podpory, jež se uplatní také na úlevu „tax shelter“ (26). Sestavily stupnici pro výběr projektů, aby ověřily, že podporované hry skutečně splňují podmínky pro to, aby byly kulturním dílem. Komise tato kritéria analyzovala (27) a schválila tyto režimy. |
| --- | --- |

(53)

Vlámské společenství a Valonský region vyvinuly – u svých vlastních režimů podpory pro videohry – kulturní kritéria pro hry, které mohou využít podpory, jež se uplatní také na úlevu „tax shelter“ (26). Sestavily stupnici pro výběr projektů, aby ověřily, že podporované hry skutečně splňují podmínky pro to, aby byly kulturním dílem. Komise tato kritéria analyzovala (27) a schválila tyto režimy.

26

27

| (54) | Na rozdíl od toho, co tvrdí zúčastněná strana VOFPT, se Belgie zavázala uzavřít dohodu o spolupráci mezi federálním státem a společenstvími před zavedením režimu „tax shelter“ pro videohry (viz 14. a 34. bod odůvodnění). Taková spolupráce již funguje u podpory audiovizuálních děl. |
| --- | --- |

(54)

Na rozdíl od toho, co tvrdí zúčastněná strana VOFPT, se Belgie zavázala uzavřít dohodu o spolupráci mezi federálním státem a společenstvími před zavedením režimu „tax shelter“ pro videohry (viz 14. a 34. bod odůvodnění). Taková spolupráce již funguje u podpory audiovizuálních děl.

| (55) | Závěrem režim podporuje kulturní projekty a splňuje cíl pomoci kultuře na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU. |
| --- | --- |

(55)

Závěrem režim podporuje kulturní projekty a splňuje cíl pomoci kultuře na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU.

5.4.3.   Vhodnost podpory

Vhodnost podpory

| (56) | Cílem režimu je podpora kulturních projektů, které se na trhu potýkají s problémy s financováním, zejména kvůli povaze (kulturní díla) a rizikům (jisté výrobní náklady, ale nejisté publikum) projektu. Přispívá tedy k financování části výrobních nákladů na videohry, které byly vybrány kvůli svému příspěvku k propagaci kultury. Mechanismus podpory se zakládá na principu podpory her soukromými investory. Belgie vysvětlila, že systém přímých podpor by vedl k vyšším správním a finančním nákladům, než je daňové opatření ve formě „tax shelter“. Navíc platba přímé dotace by časově předcházela daňovým úlevám (prozatímním a definitivním). Dále, i když je kultura v pravomoci Společenství, je audiovizuální politika na belgické federální úrovni omezena na zavádění systému „tax-shelter“ v rámci jejích sociálně-ekonomických politik. Prostřednictvím zapojení soukromých investorů chce Belgie stimulovat vzájemné kontakty a přístup kulturního odvětví k různým potenciálním zdrojům financování. |
| --- | --- |

(56)

Cílem režimu je podpora kulturních projektů, které se na trhu potýkají s problémy s financováním, zejména kvůli povaze (kulturní díla) a rizikům (jisté výrobní náklady, ale nejisté publikum) projektu. Přispívá tedy k financování části výrobních nákladů na videohry, které byly vybrány kvůli svému příspěvku k propagaci kultury. Mechanismus podpory se zakládá na principu podpory her soukromými investory. Belgie vysvětlila, že systém přímých podpor by vedl k vyšším správním a finančním nákladům, než je daňové opatření ve formě „tax shelter“. Navíc platba přímé dotace by časově předcházela daňovým úlevám (prozatímním a definitivním). Dále, i když je kultura v pravomoci Společenství, je audiovizuální politika na belgické federální úrovni omezena na zavádění systému „tax-shelter“ v rámci jejích sociálně-ekonomických politik. Prostřednictvím zapojení soukromých investorů chce Belgie stimulovat vzájemné kontakty a přístup kulturního odvětví k různým potenciálním zdrojům financování.

| (57) | Proto je režim vhodný k dosažení sledovaného cíle. |
| --- | --- |

(57)

Proto je režim vhodný k dosažení sledovaného cíle.

5.4.4.   Nezbytnost podpory

Nezbytnost podpory

| (58) | Videohry přijímající podporu jsou kulturní díla propagující místní a evropskou kulturu. Jejich mezinárodní marketingový potenciál představuje páku pro propagaci kultury ve velkém měřítku. |
| --- | --- |

(58)

Videohry přijímající podporu jsou kulturní díla propagující místní a evropskou kulturu. Jejich mezinárodní marketingový potenciál představuje páku pro propagaci kultury ve velkém měřítku.

| (59) | Přesto projekty videoher čelí obtížím financování za tržních podmínek (viz 22. až 24. bod odůvodnění výše). Finanční rizika spojená s projekty videoher, jejichž výrobní náklady jsou na rozdíl od potenciálních výnosů jisté, představují překážky pro soukromé investice. Veřejný zásah je proto nezbytný k zajištění většího množství a rozmanitosti projektů. |
| --- | --- |

(59)

Přesto projekty videoher čelí obtížím financování za tržních podmínek (viz 22. až 24. bod odůvodnění výše). Finanční rizika spojená s projekty videoher, jejichž výrobní náklady jsou na rozdíl od potenciálních výnosů jisté, představují překážky pro soukromé investice. Veřejný zásah je proto nezbytný k zajištění většího množství a rozmanitosti projektů.

5.4.5.   Přiměřenost podpory

Přiměřenost podpory

| (60) | Bod 24 sdělení o filmu stanoví, že pokud lze prokázat, že režim podpory zaměřený na hry s kulturními a vzdělávacími účely je nezbytný, použije Komise analogicky stejná kritéria intenzity jako u režimů podpory pro audiovizuální díla. |
| --- | --- |

(60)

Bod 24 sdělení o filmu stanoví, že pokud lze prokázat, že režim podpory zaměřený na hry s kulturními a vzdělávacími účely je nezbytný, použije Komise analogicky stejná kritéria intenzity jako u režimů podpory pro audiovizuální díla.

| (61) | Režim podporuje vývoj videoher v omezeném poměru. Maximální intenzita podpory je 33,6 % a v případě kumulace podpor je omezena na 50 % výrobních nákladů na videohru v souladu s 50 % prahem stanoveným ve sdělení o filmu. Maximální míry intenzity mají za cíl zachovat soukromou iniciativu tím, že zavazují příjemce podpory, aby získávali finanční prostředky z jiných než státních zdrojů. |
| --- | --- |

(61)

Režim podporuje vývoj videoher v omezeném poměru. Maximální intenzita podpory je 33,6 % a v případě kumulace podpor je omezena na 50 % výrobních nákladů na videohru v souladu s 50 % prahem stanoveným ve sdělení o filmu. Maximální míry intenzity mají za cíl zachovat soukromou iniciativu tím, že zavazují příjemce podpory, aby získávali finanční prostředky z jiných než státních zdrojů.

| (62) | Závěrem je, že režim je přiměřený sledovanému cíli. |
| --- | --- |

(62)

Závěrem je, že režim je přiměřený sledovanému cíli.

5.4.6.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (63) | Odvětví videoher vytvořilo v roce 2020 na světové úrovni příjmy ve výši 159,8 miliardy USD. Trh na evropském kontinentu představuje 19 % tohoto trhu, což odpovídá 29,6 miliardy USD, tedy o něco více než 27,6 miliardy EUR. V roce 2020 měl belgický trh s videohrami tržby ve výši 82 milionů EUR, což odpovídá 0,3 % trhu na evropském kontinentu a 0,05 % světového trhu (28). |
| --- | --- |

(63)

Odvětví videoher vytvořilo v roce 2020 na světové úrovni příjmy ve výši 159,8 miliardy USD. Trh na evropském kontinentu představuje 19 % tohoto trhu, což odpovídá 29,6 miliardy USD, tedy o něco více než 27,6 miliardy EUR. V roce 2020 měl belgický trh s videohrami tržby ve výši 82 milionů EUR, což odpovídá 0,3 % trhu na evropském kontinentu a 0,05 % světového trhu (28).

28

| (64) | Za prvé je tedy zřejmé, že rozpočet u režimu na podporu belgického odvětví videoher je relativně omezený (viz 11. bod odůvodnění) ve srovnání s celkovým obratem tohoto odvětví v Belgii. Za druhé lze rušivé účinky vyvolané podporou považovat za nízké vzhledem k tomu, že podíl belgického trhu videoher je ve srovnání s tímto trhem jak na evropském kontinentu, tak i na světové úrovni omezený. |
| --- | --- |

(64)

Za prvé je tedy zřejmé, že rozpočet u režimu na podporu belgického odvětví videoher je relativně omezený (viz 11. bod odůvodnění) ve srovnání s celkovým obratem tohoto odvětví v Belgii. Za druhé lze rušivé účinky vyvolané podporou považovat za nízké vzhledem k tomu, že podíl belgického trhu videoher je ve srovnání s tímto trhem jak na evropském kontinentu, tak i na světové úrovni omezený.

| (65) | Komise dospěla k závěru, že podpora nebude mít za následek nepřiměřené posílení tržní síly podniků, jež přijímají podporu, ale naopak zvýší rozmanitost nabídky her s kulturní kvalitou na trhu. Celková bilance podpory je pro vnitřní trh kladná, protože narušení hospodářské soutěže a dopady na obchod jsou omezené. |
| --- | --- |

(65)

Komise dospěla k závěru, že podpora nebude mít za následek nepřiměřené posílení tržní síly podniků, jež přijímají podporu, ale naopak zvýší rozmanitost nabídky her s kulturní kvalitou na trhu. Celková bilance podpory je pro vnitřní trh kladná, protože narušení hospodářské soutěže a dopady na obchod jsou omezené.

6.   ZÁVĚRY

ZÁVĚRY

| (66) | Komise se proto domnívá, že účinkem podpory nebude nepřiměřené posílení tržní síly podniků, jež přijímají podporu, ale naopak zvýšení rozmanitosti nabídky her s kulturní kvalitou na trhu. Je tedy namístě dospět k závěru, že narušení hospodářské soutěže a účinky režimu na obchod jsou omezené, takže celková bilance podpory určené na podporu kultury je kladná. Proto je daňová úleva „tax shelter“ na vývoj videoher slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU, |
| --- | --- |

(66)

Komise se proto domnívá, že účinkem podpory nebude nepřiměřené posílení tržní síly podniků, jež přijímají podporu, ale naopak zvýšení rozmanitosti nabídky her s kulturní kvalitou na trhu. Je tedy namístě dospět k závěru, že narušení hospodářské soutěže a účinky režimu na obchod jsou omezené, takže celková bilance podpory určené na podporu kultury je kladná. Proto je daňová úleva „tax shelter“ na vývoj videoher slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Belgie hodlá zavést ve prospěch výroby videoher tím, že uplatní režim „tax shelter“ na výrobu videoher, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.

Poskytnutí podpory se tímto schvaluje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

V Bruselu dne 25. července 2022.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  Rozhodnutí C (2020) 2648 final, 30.4.2020 (Úř. věst. C 206, 19.6.2020, s. 11).

1

(2)  
  Úř. věst. C 206, 19.6.2020, s. 11.

2

(3)  https://www.lachambre.be/FLWB/PDF/55/1590/55K1590001.pdf

3

(4)  N 410/02 (ex-CP 77/2002), Belgie – Státní podpora pro belgickou filmovou a audiovizuální produkci – tzv. režim „tax shelter“ pro filmovou produkci, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137343/137343_455458_39_2.pdf

4

(5)  N 224/04, Belgie – Státní podpora pro belgickou filmovou a audiovizuální produkci – změny v tzv. federálním režimu „tax shelter“ pro filmovou produkci, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/140619/140619_503601_23_2.pdf

5

(6)  N 121/2007, Belgie – Daňová opatření ve prospěch audiovizuální produkce – daňová úleva (tax shelter) – Prodloužení podpory č. N 224/2004, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/219141/219141_703682_36_2.pdf

6

(7)  N 516/2009, Belgie – Režim daňové úlevy (tax shelter) ve prospěch audiovizuální produkce – Prodloužení podpory č. N 121/2007, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/233078/233078_1210789_29_2.pdf

7

(8)  SA.35643 (2012/N), Belgie – Prodloužení úlevy „tax shelter“ na podporu audiovizuálních děl, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/246468/246468_1451339_61_2.pdf, a SA.36655 (2013/N), Belgie – Změny úlevy „tax shelter” pro podporu audiovizuálních děl, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/248603/248603_1525887_174_2.pdf

8

(9)  SA.38370 (2014/N), Belgie – Změny úlevy „tax shelter“ pro podporu audiovizuálních děl, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/253328/253328_1646431_87_2.pdf

9

(10)  SA.59274 (2020/N), Belgie – Prodloužení režimu podpory „tax shelter“ u produkce audiovizuálních děl SA.38370 (2014/N), https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases1/20215/289138_2239389_113_2.pdf

10

(11)  https://eservices.minfin.fgov.be/myminfin-web/pages/public/fisconet/document/6c0aa338-3dad-4e4b-960f-8e01564d20d0

11

(12)  http://www.ejustice.just.fgov.be/eli/loi/2019/03/29/2019040875/moniteur

12

(13)  Viz poznámka č. 3.

13

(14)  V oznámení ze dne 1. července 2019 navrhla Belgie dobu trvání do 31. prosince 2025. S ohledem na dobu, která uplynula od oznámení, si Belgie přála prodloužit dobu trvání do 31. prosince 2027.

14

(15)  Podpora SA.49947, Belgie – Podpora pro videohry (VAF Gamefonds), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_49947

15

(16)  Podpora SA.101526, Belgie – VAF Gamefonds, 23. bod odůvodnění, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_101526

16

(17)  Podpora SA.55046, Belgie – Podpora pro kulturní, umělecké a vzdělávací videohry (Wallimage), 14. bod odůvodnění, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_55046; Valonský region zahrnuje německy mluvící region.

17

(18)  Podle čl.194b odst. 1 pododstavce 2 zákona o daních z příjmů jsou podmínky schválení určeny královskou vyhláškou.

18

(19)  http://www.ejustice.just.fgov.be/mopdf/2018/07/20_2.pdf#Page18, s. 58312.

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 ze dne 14. června 2017 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu, a o zrušení směrnice 2003/71/ES (Úř. věst. L 168, 30.6.2017, s. 12).

20

(21)  Newzoo – Global Games Market Report 2020, který lze stáhnout na newzoo.com.

21

(22)  Zpráva za rok 2019 vypracovaná European Game Developers Federation ve spolupráci s Interactive Software Federation of Europe. Shromážděné údaje týkající se většiny členských států Evropské unie, jakož i několika nečlenských států Evropské unie.

22

https://www.egdf.eu/wp-content/uploads/2021/08/EGDF_report2021.pdf

(23)  
  Úř. věst. C 332, 15.11.2013, s. 1.

23

(24)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. června 1993, Matra, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, bod 41.

24

,

,

(25)  Komise uznala nezbytnost podpor pro videohry v těchto rozhodnutích:

25

C47/2006 (ex N 648/2005), Francie – Daňový úvěr na vývoj videoher, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_20324;

SA 33943 (2011/N), Francie – Prodloužení režimu podpory C 47/2006 – Daňový úvěr na vývoj videoher https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_33943;

SA.36139 (2013/C), United Kingdom – Video games tax relief, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_36139;

SA.39299 (2014/N), Francie – Daňový úvěr na vývoj videoher – změny, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_39299;

SA.47892 (2017/N), Francie – Daňový úvěr na vývoj videoher – změny a prodloužení, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_47892;

SA.45735 (2017/N), Denmark – Scheme for the development, production and promotion of cultural and educational digital games,

https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_45735;

SA.46572 (2017/N), Germany – Bavarian games support measure, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_46572;

SA.49947 (2017/N), Belgie – Podpora pro videohry (VAF Gamefonds), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_49947;

SA.50512 (2018/N), France – Podpůrný fond pro videohry – stránky psaní, tvorba duševního vlastnictví a operace kolektivního charakteru, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_50512;

SA.51820 (2018/N), Germany – North Rhine Westphalian games support measure; https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_51820;

SA.101526, Belgie - VAF Gamefonds, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_101526

(26)  SA.55046, Belgie – Podpora pro kulturní, umělecké a vzdělávací videohry (Wallimage);

26

SA.101526, Belgie - VAF Gamefonds.

(27)  52. až 54. bod odůvodnění v rozhodnutí týkajícím se fondu Wallimage a 38. a 39. Bod odůvodnění v rozhodnutí týkajícím se VAF Gamefonds.

27

(28)  22. bod odůvodnění.

28

---

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/14

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/1979

ze dne 31. srpna 2022

kterým se stanoví formulář a databáze pro sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek a o zrušení prováděcího rozhodnutí Komise 2014/895/EU

(oznámeno pod číslem C(2022) 6124)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU ze dne 4. července 2012 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek a o změně a následném zrušení směrnice Rady 96/82/ES (1), a zejména na čl. 21 odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 18 odst. 1 směrnice 2012/18/EU mají členské státy uvědomit Komisi o závažných haváriích, ke kterým došlo na jejich území a které splňují kritéria přílohy VI uvedené směrnice, a to za použití zvláštního formuláře stanoveného v příloze rozhodnutí Komise 2009/10/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 18 odst. 1 směrnice 2012/18/EU mají členské státy uvědomit Komisi o závažných haváriích, ke kterým došlo na jejich území a které splňují kritéria přílohy VI uvedené směrnice, a to za použití zvláštního formuláře stanoveného v příloze rozhodnutí Komise 2009/10/ES (2).

| (2) | V souladu s čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU mají členské státy rovněž poskytnout Komisi určité informace o závodech, na které se uvedená směrnice vztahuje, a to za použití zvláštního formuláře stanoveného v příloze prováděcího rozhodnutí Komise 2014/895/EU (3). |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU mají členské státy rovněž poskytnout Komisi určité informace o závodech, na které se uvedená směrnice vztahuje, a to za použití zvláštního formuláře stanoveného v příloze prováděcího rozhodnutí Komise 2014/895/EU (3).

| (3) | Pro sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU mají členské státy používat databáze uvedené v čl. 21 odst. 3 a 4 uvedené směrnice, které má zřídit a průběžně aktualizovat Komise. |
| --- | --- |

(3)

Pro sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU mají členské státy používat databáze uvedené v čl. 21 odst. 3 a 4 uvedené směrnice, které má zřídit a průběžně aktualizovat Komise.

| (4) | Podle článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (4) má Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) v rámci Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Eionet) shromažďovat, zpracovávat a analyzovat údaje, zejména o kvalitě životního prostředí a o tlacích na ně, jakož i o chemických látkách nebezpečných pro životní prostředí. Aby se posílily synergie se stávajícími databázemi vytvářenými agenturou EEA, konsolidovaly informace o dopadech těchto závodů na životní prostředí, zvýšila kvalita informací poskytovaných veřejnosti a tvůrcům politik a usnadnila identifikace potenciálních rizik (např. dominových efektů), je vhodné, aby databáze uvedené v čl. 21 odst. 3 a 4 směrnice 2012/18/EU jménem Komise zřídila a průběžně aktualizovala agentura EEA. Členské státy by měly tyto databáze používat při sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (4) má Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) v rámci Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Eionet) shromažďovat, zpracovávat a analyzovat údaje, zejména o kvalitě životního prostředí a o tlacích na ně, jakož i o chemických látkách nebezpečných pro životní prostředí. Aby se posílily synergie se stávajícími databázemi vytvářenými agenturou EEA, konsolidovaly informace o dopadech těchto závodů na životní prostředí, zvýšila kvalita informací poskytovaných veřejnosti a tvůrcům politik a usnadnila identifikace potenciálních rizik (např. dominových efektů), je vhodné, aby databáze uvedené v čl. 21 odst. 3 a 4 směrnice 2012/18/EU jménem Komise zřídila a průběžně aktualizovala agentura EEA. Členské státy by měly tyto databáze používat při sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU.

| (5) | Formuláře pro podávání zpráv a databáze používané podle směrnice 2012/18/EU by měly umožňovat sdělování a dostupnost zjednodušených informací, které předkládají členské státy, aby se maximalizovala přesnost, užitečnost a srovnatelnost poskytovaných informací a minimalizovala se administrativní zátěž pro členské státy a přitom byly dodrženy požadavky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). |
| --- | --- |

(5)

Formuláře pro podávání zpráv a databáze používané podle směrnice 2012/18/EU by měly umožňovat sdělování a dostupnost zjednodušených informací, které předkládají členské státy, aby se maximalizovala přesnost, užitečnost a srovnatelnost poskytovaných informací a minimalizovala se administrativní zátěž pro členské státy a přitom byly dodrženy požadavky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5).

| (6) | Aby se maximalizovaly synergie informací poskytovaných členskými státy s podáváním zpráv stanoveným pro podobné průmyslové závody, měly by tyto formuláře pro podávání zpráv a databáze být podobné formulářům a databázím používaným pro podávání zpráv podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6) a podle nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 166/2006 (7), jejichž formát, četnost a obsah jsou stanoveny prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2018/1135 (8) a prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1741 (9), a měly by s nimi být kompatibilní. |
| --- | --- |

(6)

Aby se maximalizovaly synergie informací poskytovaných členskými státy s podáváním zpráv stanoveným pro podobné průmyslové závody, měly by tyto formuláře pro podávání zpráv a databáze být podobné formulářům a databázím používaným pro podávání zpráv podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6) a podle nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 166/2006 (7), jejichž formát, četnost a obsah jsou stanoveny prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2018/1135 (8) a prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1741 (9), a měly by s nimi být kompatibilní.

| (7) | K dosažení těchto cílů je vhodné, aby byl aktualizován formulář pro podávání zpráv, který mají členské státy používat při poskytování informací o závodech uvedených v čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU, jak je stanoveno v prováděcím rozhodnutí 2014/895/EU. Prováděcí rozhodnutí 2014/895/EU by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(7)

K dosažení těchto cílů je vhodné, aby byl aktualizován formulář pro podávání zpráv, který mají členské státy používat při poskytování informací o závodech uvedených v čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU, jak je stanoveno v prováděcím rozhodnutí 2014/895/EU. Prováděcí rozhodnutí 2014/895/EU by proto mělo být zrušeno.

| (8) | Vytváření obou databází uvedených v čl. 21 odst. 3 a 4 směrnice 2012/18/EU agenturou EEA by mělo být dokončeno do 31. prosince 2025. Proto by sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 uvedené směrnice mělo začít až po tomto datu. |
| --- | --- |

(8)

Vytváření obou databází uvedených v čl. 21 odst. 3 a 4 směrnice 2012/18/EU agenturou EEA by mělo být dokončeno do 31. prosince 2025. Proto by sdělování informací uvedených v čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 uvedené směrnice mělo začít až po tomto datu.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 27 směrnice 2012/18/EU, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 27 směrnice 2012/18/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Evropská agentura pro životní prostředí jménem Komise zřídí a průběžně aktualizuje elektronické databáze uvedené v čl. 21 odst. 3 a 4 směrnice 2012/18/EU.

2.   Pro účely sdělování informací v souladu s čl. 18 odst. 1 a čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU používají členské státy elektronické databáze uvedené v odstavci 1 tohoto článku.

3.   Při poskytování informací o závodech uvedených v čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU použijí členské státy formulář pro podávání zpráv stanovený v příloze tohoto rozhodnutí.

4.   Členské státy zajistí, aby informace poskytnuté Komisi v souladu s odstavcem 3 tohoto článku byly pravidelně aktualizovány.

Článek 2

Prováděcí rozhodnutí 2014/895/EU se zrušuje s účinkem ode dne 31. prosince 2025.

Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

Článek 3

Ustanovení čl. 1 odst. 1 se použije ode dne 1. ledna 2023.

Ustanovení čl. 1 odst. 2 až 4 se použijí ode dne 1. ledna 2026.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 31. srpna 2022

Za Komisi

Virginijus SINKEVIČIUS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 197, 24.7.2012, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2009/10/ES ze dne 2. prosince 2008, kterým se stanoví formulář pro podávání zpráv o závažných haváriích podle směrnice Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 64).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/895/EU ze dne 10. prosince 2014, kterým se stanoví formát pro sdělování informací uvedených v čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU Evropského parlamentu a Rady o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (Úř. věst. L 355, 12.12.2014, s. 51).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 ze dne 23. dubna 2009 o Evropské agentuře pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací síti pro životní prostředí (Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 13).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 ze dne 18. ledna 2006 , kterým se zřizuje evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek a kterým se mění směrnice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 1).

7

(8)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1135 ze dne 10. srpna 2018, kterým se stanoví druh, formát a četnost informací, které mají členské státy zpřístupnit pro účely podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích (Úř. věst. L 205, 14.8.2018, s. 40).

8

(9)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1741 ze dne 23. září 2019, kterým se stanoví formát a četnost údajů, které mají členské státy poskytovat pro účely ohlašování podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006, kterým se zřizuje evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek a kterým se mění směrnice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Úř. věst. L 267, 21.10.2019, s. 3).

9

---

PŘÍLOHA,

kterou se stanoví formulář pro ohlašování údajů, které mají členské státy poskytovat pro účely podávání zpráv podle čl. 21 odst. 3 směrnice 2012/18/EU

Poznámka:

| – | Všechna pole označená hvězdičkou jsou povinná. |
| --- | --- |

–

| – | Pole, která nejsou označena hvězdičkou, mají v rámci INSPIRE násobnost 0-1, a nejsou tedy povinná. |
| --- | --- |

–

| – | Důvěrné informace musí být náležitě označeny a u každého druhu údajů musí být uvedeny důvody odmítnutí v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (1). |
| --- | --- |

–

| 1. | Kontextové informace |
| --- | --- |
| Druh | Formát |
| 1.1 | Identifikátor země* | Určení země, v níž se nachází ohlašovaný závod. |
| 1.2 | Ohlašovací rok* | Kalendářní rok, k němuž se ohlašování vztahuje. |
| 2. | Informace o příslušném orgánu pro daný závod |
| Druh | Formát |
| 2.1 | Název příslušného orgánu* | |
| 2.2 | Adresa příslušného orgánu* | Poštovní adresa s uvedením čísla budovy, ulice, města, poštovního směrovacího čísla a státu. |
| 2.3 | E-mailová adresa příslušného orgánu* | |
| 2.4 | Telefonní číslo příslušného orgánu* | |
| 2.5 | Poznámky | Uživatel může připojit poznámky týkající se ohlašujícího příslušného orgánu |
| 3. | Informace, jestliže je závod Seveso součástí „výrobního místa“ nebo se s ním shoduje (2). |
| Druh | Formát |
| 3.1 | InspireId* | Jednoznačný identifikátor „výrobního místa“, který splňuje požadavky směrnice 2007/2/ES. |
| 3.2 | ThematicId | Tematický identifikátor objektu „výrobního místa“. |
| 3.3 | Geometrie* | Zeměpisná šířka a délka (údaje o přibližném středu výrobního místa) vyjádřená s odkazem na souřadnicový referenční systém ETRS89 (2D)-EPSG:4258 s přesností na pět desetinných míst. |
| 3.4 | Název výrobního místa* | Úřední název, vlastní jméno nebo obvyklý název výrobního místa. |
| 4. | Informace o závodu Seveso |
| Druh | Formát |
| 4.1 | InspireId* | Jednoznačný identifikátor závodu (3), který splňuje požadavky směrnice 2007/2/ES . |
| 4.2 | ThematicId | Tematický identifikátor objektu výrobního místa. |
| 4.3 | Kategorie závodu Seveso* | Údaj, zda se jedná o závod s podlimitním množstvím, nebo závod s nadlimitním množstvím podle přílohy I směrnice 2012/18/EU. |
| 4.4 | Stav* | Provozní stav závodu (funkční, nepoužívá se, vyřazen z provozu). |
| 4.5 | Název závodu* | Úřední název, vlastní jméno nebo obvyklý název závodu. |
| 4.6 | Název mateřské společnosti | Mateřskou společností je společnost, která vlastní nebo ovládá společnost provozující závod (například tím, že má v držení více než 50 % základního kapitálu společnosti nebo většinové hlasovací právo akcionářů či společníků) – viz směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (4). |
| 4.7 | Adresa závodu* | Poštovní adresa závodu s uvedením čísla budovy, ulice, města, poštovního směrovacího čísla a státu. |
| 4.8 | Geometrie* | Zeměpisná šířka a délka (údaje o přibližném středu závodu) vyjádřená s odkazem na souřadnicový referenční systém ETRS89 (2D)-EPSG:4258 s přesností na pět desetinných míst. |
| 4.9 | Typ odvětví* s použitím klasifikace Eurostatu NACE.
  (Pokud se na závod vztahuje více než jeden kód NACE, je třeba rozlišovat mezi hlavní činností a vedlejšími činnostmi.) | Kód NACE: NACE je evropský systém týkající se statistické klasifikace ekonomických činností, kterou představuje šestimístný kód. Očekává se, že kromě kódů SPIRS nebo jako jejich alternativu použije uživatel pro závod Seveso tento systém klasifikace s odkazem na jeho první 4 číslice. |
| 4.10 | Typ odvětví s použitím kódu SPIRS.
  Lze rovněž zvolit volitelnou vedlejší kategorii odvětví, která blíže vymezuje povahu nebezpečí.
  (Pokud se na závod vztahuje více než jeden kód SPIRS, je třeba rozlišovat mezi hlavní činností a vedlejšími činnostmi.) | Uživatel může uvést kód SPIRS.

  Typ odvětví pro označení v souladu s kódy SPIRS:






  1) | Zemědělství |

1.

Kontextové informace

Druh

Formát

1.1

Identifikátor země*

Určení země, v níž se nachází ohlašovaný závod.

1.2

Ohlašovací rok*

Kalendářní rok, k němuž se ohlašování vztahuje.

2.

Informace o příslušném orgánu pro daný závod

Druh

Formát

2.1

Název příslušného orgánu*

2.2

Adresa příslušného orgánu*

Poštovní adresa s uvedením čísla budovy, ulice, města, poštovního směrovacího čísla a státu.

2.3

E-mailová adresa příslušného orgánu*

2.4

Telefonní číslo příslušného orgánu*

2.5

Poznámky

Uživatel může připojit poznámky týkající se ohlašujícího příslušného orgánu

3.

Informace, jestliže je závod Seveso součástí „výrobního místa“ nebo se s ním shoduje (2).

Druh

Formát

3.1

InspireId*

Jednoznačný identifikátor „výrobního místa“, který splňuje požadavky směrnice 2007/2/ES.

3.2

ThematicId

Tematický identifikátor objektu „výrobního místa“.

3.3

Geometrie*

Zeměpisná šířka a délka (údaje o přibližném středu výrobního místa) vyjádřená s odkazem na souřadnicový referenční systém ETRS89 (2D)-EPSG:4258 s přesností na pět desetinných míst.

3.4

Název výrobního místa*

Úřední název, vlastní jméno nebo obvyklý název výrobního místa.

4.

Informace o závodu Seveso

Druh

Formát

4.1

InspireId*

Jednoznačný identifikátor závodu (3), který splňuje požadavky směrnice 2007/2/ES .

4.2

ThematicId

Tematický identifikátor objektu výrobního místa.

4.3

Kategorie závodu Seveso*

Údaj, zda se jedná o závod s podlimitním množstvím, nebo závod s nadlimitním množstvím podle přílohy I směrnice 2012/18/EU.

4.4

Stav*

Provozní stav závodu (funkční, nepoužívá se, vyřazen z provozu).

4.5

Název závodu*

Úřední název, vlastní jméno nebo obvyklý název závodu.

4.6

Název mateřské společnosti

Mateřskou společností je společnost, která vlastní nebo ovládá společnost provozující závod (například tím, že má v držení více než 50 % základního kapitálu společnosti nebo většinové hlasovací právo akcionářů či společníků) – viz směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (4).

4.7

Adresa závodu*

Poštovní adresa závodu s uvedením čísla budovy, ulice, města, poštovního směrovacího čísla a státu.

4.8

Geometrie*

Zeměpisná šířka a délka (údaje o přibližném středu závodu) vyjádřená s odkazem na souřadnicový referenční systém ETRS89 (2D)-EPSG:4258 s přesností na pět desetinných míst.

4.9

Typ odvětví* s použitím klasifikace Eurostatu NACE.

(Pokud se na závod vztahuje více než jeden kód NACE, je třeba rozlišovat mezi hlavní činností a vedlejšími činnostmi.)

Kód NACE: NACE je evropský systém týkající se statistické klasifikace ekonomických činností, kterou představuje šestimístný kód. Očekává se, že kromě kódů SPIRS nebo jako jejich alternativu použije uživatel pro závod Seveso tento systém klasifikace s odkazem na jeho první 4 číslice.

4.10

Typ odvětví s použitím kódu SPIRS.

Lze rovněž zvolit volitelnou vedlejší kategorii odvětví, která blíže vymezuje povahu nebezpečí.

(Pokud se na závod vztahuje více než jeden kód SPIRS, je třeba rozlišovat mezi hlavní činností a vedlejšími činnostmi.)

Uživatel může uvést kód SPIRS.

Typ odvětví pro označení v souladu s kódy SPIRS:

1)

Zemědělství

| 2) | Volnočasové a sportovní činnosti (např. zimní stadion) |
| --- | --- |

2)

Volnočasové a sportovní činnosti (např. zimní stadion)

| 3) | Hornictví (hlušina a fyzikálně-chemické postupy) |
| --- | --- |

3)

Hornictví (hlušina a fyzikálně-chemické postupy)

| 4) | Zpracování kovů |
| --- | --- |

4)

Zpracování kovů

| 5) | Zpracování železných kovů (slévání, tavení atd.) |
| --- | --- |

5)

Zpracování železných kovů (slévání, tavení atd.)

| 6) | Zpracování neželezných kovů (slévání, tavení atd.) |
| --- | --- |

6)

Zpracování neželezných kovů (slévání, tavení atd.)

| 7) | Zpracování kovů za použití elektrolytických nebo chemických postupů |
| --- | --- |

7)

Zpracování kovů za použití elektrolytických nebo chemických postupů

| 8) | Petrochemické/ropné rafinérie |
| --- | --- |

8)

Petrochemické/ropné rafinérie

| 9) | Výroba, dodávky a distribuce elektřiny |
| --- | --- |

9)

Výroba, dodávky a distribuce elektřiny

| 10) | Skladování paliva (včetně paliva na vytápění, maloobchodu atd.) |
| --- | --- |

10)

Skladování paliva (včetně paliva na vytápění, maloobchodu atd.)

| 11) | Výroba, likvidace a skladování výbušnin |
| --- | --- |

11)

Výroba, likvidace a skladování výbušnin

| 12) | Výroba a skladování zábavní pyrotechniky |
| --- | --- |

12)

Výroba a skladování zábavní pyrotechniky

| 13) | Výroba zkapalněného ropného plynu (LPG), plnění lahví a hromadná distribuce |
| --- | --- |

13)

Výroba zkapalněného ropného plynu (LPG), plnění lahví a hromadná distribuce

| 14) | Skladování LPG |
| --- | --- |

14)

Skladování LPG

| 15) | Skladování a distribuce zkapalněného zemního plynu (LNG) |
| --- | --- |

15)

Skladování a distribuce zkapalněného zemního plynu (LNG)

| 16) | Velkoobchodní a maloobchodní skladování a distribuce (kromě LPG) |
| --- | --- |

16)

Velkoobchodní a maloobchodní skladování a distribuce (kromě LPG)

| 17) | Výroba a skladování pesticidů, biocidů a fungicidů |
| --- | --- |

17)

Výroba a skladování pesticidů, biocidů a fungicidů

| 18) | Výroba a skladování hnojiv |
| --- | --- |

18)

Výroba a skladování hnojiv

| 19) | Výroba léčiv |
| --- | --- |

19)

Výroba léčiv

| 20) | Skladování, zpracování a odstraňování odpadů |
| --- | --- |

20)

Skladování, zpracování a odstraňování odpadů

| 21) | Voda a kanalizace (shromažďování, dodávky a čištění) |
| --- | --- |

21)

Voda a kanalizace (shromažďování, dodávky a čištění)

| 22) | Chemická zařízení |
| --- | --- |

22)

Chemická zařízení

| 23) | Výroba základních organických chemických látek |
| --- | --- |

23)

Výroba základních organických chemických látek

| 24) | Výroba pryže a plastů |
| --- | --- |

24)

Výroba pryže a plastů

| 25) | Výroba a zpracování buničiny a papíru |
| --- | --- |

25)

Výroba a zpracování buničiny a papíru

| 26) | Úprava dřeva a nábytek |
| --- | --- |

26)

Úprava dřeva a nábytek

| 27) | Výroba a úprava textilií |
| --- | --- |

27)

Výroba a úprava textilií

| 28) | Výroba potravinářských výrobků a nápojů |
| --- | --- |

28)

Výroba potravinářských výrobků a nápojů

| 29) | Všeobecné strojírenství, výroba a montáž |
| --- | --- |

29)

Všeobecné strojírenství, výroba a montáž

| 30) | Stavba, demontáž, oprava lodí |
| --- | --- |

30)

Stavba, demontáž, oprava lodí

| 31) | Stavebnictví a inženýrské stavby |
| --- | --- |

31)

Stavebnictví a inženýrské stavby

| 32) | Keramická výroba (cihly, keramika, sklo, cement apod.) |
| --- | --- |

32)

Keramická výroba (cihly, keramika, sklo, cement apod.)

| 33) | Výroba skla |
| --- | --- |

33)

Výroba skla

| 34) | Výroba cementu, vápna a sádry |
| --- | --- |

34)

Výroba cementu, vápna a sádry

| 35) | Elektronika a elektrotechnika |
| --- | --- |

35)

Elektronika a elektrotechnika

| 36) | Manipulační a dopravní centra (přístavy, letiště, parkoviště nákladních automobilů, seřaďovací nádraží atd.) |
| --- | --- |

36)

Manipulační a dopravní centra (přístavy, letiště, parkoviště nákladních automobilů, seřaďovací nádraží atd.)

| 37) | Lékařství, výzkum, vzdělávání (včetně nemocnic, univerzit atd.) |
| --- | --- |

37)

Lékařství, výzkum, vzdělávání (včetně nemocnic, univerzit atd.)

| 38) | Všeobecná výroba chemických látek (jinde v tomto seznamu neuvedená) |
| --- | --- |

38)

Všeobecná výroba chemických látek (jinde v tomto seznamu neuvedená)

| 39) | Ostatní činnosti (jinde v tomto seznamu neuvedené) |
| --- | --- |

39)

Ostatní činnosti (jinde v tomto seznamu neuvedené)

Vedlejší činnosti:

| 40) | Výroba a skladování bioplynu a manipulace s ním |
| --- | --- |

40)

Výroba a skladování bioplynu a manipulace s ním

| 41) | Výroba a skladování technického plynu a manipulace s ním (lze uvést nejběžnější plyny, např. kyslík, chlor, amoniak, fosgen, acetylen atd.) |
| --- | --- |

41)

Výroba a skladování technického plynu a manipulace s ním (lze uvést nejběžnější plyny, např. kyslík, chlor, amoniak, fosgen, acetylen atd.)

| 42) | Výroba a skladování vodíku a manipulace s ním |
| --- | --- |

42)

Výroba a skladování vodíku a manipulace s ním

| 43) | Výroba a skladování sodíku a manipulace s ním |
| --- | --- |

43)

Výroba a skladování sodíku a manipulace s ním

| 44) | Výroba a skladování lithia a manipulace s ním |
| --- | --- |

44)

Výroba a skladování lithia a manipulace s ním

| 45) | Výroba a skladování draslíku a manipulace s ním |
| --- | --- |

45)

Výroba a skladování draslíku a manipulace s ním

4.11

Odkaz na internetovou stránku s informacemi pro obyvatelstvo*

Adresa internetové stránky, na níž lze nalézt informace stanovené v článku 14 (Informování veřejnosti) směrnice 2012/18/EU.

4.12

Odkaz na obecné internetové stránky

4.13

Datum poslední kontroly (5)

4.14

Odkaz na poslední závěry kontroly

4.15

Poznámky

5.

Látky přítomné v závodě

Druh

Formát

5.1

| | Látka (látky) |
| --- | --- |

Látka (látky)

Běžný název nebo druhový název nebo obecná klasifikace stupně nebezpečnosti

5.2

| | Číslo CAS |
| --- | --- |

Číslo CAS

Registrační číslo CAS je jedinečné identifikační číslo označující pouze jednu látku, které nemá vztah k chemickému vzorci a představuje odkaz na množství informací týkajících se určité chemické látky. Sestává z maximálně deseti znaků a je pomlčkami rozděleno do tří částí. (http://www.cas.org/content/chemical-substances)

5.3

| | Množství |
| --- | --- |

Množství

Množství jednotlivých nebezpečných látek v tunách rozhodující pro status Seveso.

5.4

| | Fyzikální vlastnosti |
| --- | --- |

Fyzikální vlastnosti

Podmínky, za kterých se látka skladuje, například stav (pevná látka, kapalina, plyn), granularita (prášek, pelety atd.), tlak, teplota atd.

5.5

| | Poznámky týkající se látek |
| --- | --- |

Poznámky týkající se látek

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/313/EHS (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26).

(2)  
  „Výrobní místo“ ve smyslu přílohy IV bodu 8.2.4 nařízení (EU) č. 1253/2013:
  „veškeré pozemky nacházející se v určité zeměpisné poloze, kde je výrobní zařízení umístěno nebo má být umístěno. Zahrnují veškerou infrastrukturu, vybavení a materiál“
  , na které se vztahuje nařízení (ES) č. 166/2006 nebo směrnice 2012/18/EU.

(3)  Pro účely podávání zpráv podle tohoto rozhodnutí je „závod“ rovnocenný „výrobnímu zařízení“ ve smyslu přílohy IV bodu 8.2.1 nařízení (EU) č. 1089/2010.

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).

(5)  Ve smyslu čl. 3 bodu 19 směrnice 2012/18/EU.

---

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/21

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/1980

ze dne 19. října 2022,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/626, kterým se zřizuje Portál InvestEU a stanoví jeho technické specifikace

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (1), a zejména na článek 26 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/626 (2), kterým se zřizuje Portál InvestEU, by mělo být změněno tak, aby na Portálu InvestEU mohly být zveřejněny projekty ze států Evropského sdružení volného obchodu (ESVO). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/626 (2), kterým se zřizuje Portál InvestEU, by mělo být změněno tak, aby na Portálu InvestEU mohly být zveřejněny projekty ze států Evropského sdružení volného obchodu (ESVO).

| (2) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/626 by mělo být rovněž změněno, aby se vyjasnilo stadium projektů, které jsou způsobilé ke zveřejnění na Portálu InvestEU, |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/626 by mělo být rovněž změněno, aby se vyjasnilo stadium projektů, které jsou způsobilé ke zveřejnění na Portálu InvestEU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 2 prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/626 se mění takto:

| 1) | písmeno e) se nahrazuje tímto:






  „e) | projekt se nachází v Unii, ve státě Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) nebo v zámořské zemi či na území spojeném s členským státem, jak je stanoveno v příloze II Smlouvy. V případě přeshraničního projektu se hlavní část realizace projektu uskuteční v Unii, ve státech ESVO nebo v zámořské zemi či na území spojeném s členským státem, jak je stanoveno v příloze II Smlouvy;“; |
| --- | --- | --- |

1)

písmeno e) se nahrazuje tímto:

„e)

projekt se nachází v Unii, ve státě Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) nebo v zámořské zemi či na území spojeném s členským státem, jak je stanoveno v příloze II Smlouvy. V případě přeshraničního projektu se hlavní část realizace projektu uskuteční v Unii, ve státech ESVO nebo v zámořské zemi či na území spojeném s členským státem, jak je stanoveno v příloze II Smlouvy;“;

| 2) | písmeno g) se nahrazuje tímto:






  „g) | realizace projektu již byla zahájena nebo se předpokládá, že bude zahájena do tří let ode dne jeho předložení za účelem umístění na Portál InvestEU;“. |
| --- | --- | --- |

2)

písmeno g) se nahrazuje tímto:

„g)

realizace projektu již byla zahájena nebo se předpokládá, že bude zahájena do tří let ode dne jeho předložení za účelem umístění na Portál InvestEU;“.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 19. října 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/626 ze dne 14. dubna 2021, kterým se zřizuje Portál InvestEU a stanoví jeho technické specifikace (Úř. věst. L 131, 16.4.2021, s. 183).

2

---

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/22

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2022/1981

ze dne 10. října 2022

o využívání služeb Evropského systému centrálních bank příslušnými orgány (ECB/2022/33)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Služby Evropského systému centrálních bank (ESCB) jsou centrálním bankám v rámci ESCB poskytovány s cílem nepřímo podpořit plnění jejich úkolů. Služby ESCB vyvíjí, provozuje a spravuje jedna nebo více centrálních bank (dále jen „poskytující centrální banky“) a řídí je výbor ESCB. Služby ESCB jsou financovány zúčastněnými centrálními bankami (dále jen „zúčastněné centrální banky“), jejichž příslušné příspěvky jsou vymezeny ve finančních rámcích schválených Radou guvernérů. Práva a povinnosti zúčastněných centrálních bank jsou stanoveny v právních aktech Evropské centrální banky (ECB), jako je tomu v případě infrastruktury veřejných klíčů ESCB (ESCB-PKI) nebo v dohodách mezi zúčastněnými centrálními bankami. |
| --- | --- |

(1)

Služby Evropského systému centrálních bank (ESCB) jsou centrálním bankám v rámci ESCB poskytovány s cílem nepřímo podpořit plnění jejich úkolů. Služby ESCB vyvíjí, provozuje a spravuje jedna nebo více centrálních bank (dále jen „poskytující centrální banky“) a řídí je výbor ESCB. Služby ESCB jsou financovány zúčastněnými centrálními bankami (dále jen „zúčastněné centrální banky“), jejichž příslušné příspěvky jsou vymezeny ve finančních rámcích schválených Radou guvernérů. Práva a povinnosti zúčastněných centrálních bank jsou stanoveny v právních aktech Evropské centrální banky (ECB), jako je tomu v případě infrastruktury veřejných klíčů ESCB (ESCB-PKI) nebo v dohodách mezi zúčastněnými centrálními bankami.

| (2) | Pro řádné, účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu je nezbytné, aby praktická opatření týkající se spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu zahrnovala opatření týkající se využívání služeb ESCB vnitrostátními příslušnými orgány k plnění jejich úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013. |
| --- | --- |

(2)

Pro řádné, účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu je nezbytné, aby praktická opatření týkající se spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu zahrnovala opatření týkající se využívání služeb ESCB vnitrostátními příslušnými orgány k plnění jejich úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013.

| (3) | Podle rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/1982 (ECB/2022/34) (2) mohou příslušné orgány využívat služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB a navzájem k plnění svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013. |
| --- | --- |

(3)

Podle rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/1982 (ECB/2022/34) (2) mohou příslušné orgány využívat služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB a navzájem k plnění svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013.

| (4) | Služby ESCB, které by měly být zpřístupněny příslušným orgánům, by měly být vymezeny odkazem na taxativní seznamy a) služeb ESCB, které by měly být všechny příslušné orgány povinny využívat při plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu, aby byla zajištěna účinnost a jednotnost fungování jednotného mechanismu dohledu, a b) služeb ESCB, které se mohou příslušné orgány rozhodnout dobrovolně využívat pro účely plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu. |
| --- | --- |

(4)

Služby ESCB, které by měly být zpřístupněny příslušným orgánům, by měly být vymezeny odkazem na taxativní seznamy a) služeb ESCB, které by měly být všechny příslušné orgány povinny využívat při plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu, aby byla zajištěna účinnost a jednotnost fungování jednotného mechanismu dohledu, a b) služeb ESCB, které se mohou příslušné orgány rozhodnout dobrovolně využívat pro účely plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu.

| (5) | Příslušné orgány, které při plnění svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013 využívají služeb ESCB, by měly dodržovat právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, s přihlédnutím k tomu, že příslušné orgány nejsou součástí řídicího rámce ESCB. Tyto příslušné orgány by měly zejména přispívat na náklady na vývoj a provoz dotčených služeb ESCB v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který by měl být založen na klíči pro rozdělování nákladů. Příslušné orgány by neměly být povinny předkládat prohlášení o účasti, pokud jde o služby ESCB, které musí využívat, avšak měly by plnit požadavky týkající se těchto služeb, jak jsou stanoveny v tomto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(5)

Příslušné orgány, které při plnění svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013 využívají služeb ESCB, by měly dodržovat právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, s přihlédnutím k tomu, že příslušné orgány nejsou součástí řídicího rámce ESCB. Tyto příslušné orgány by měly zejména přispívat na náklady na vývoj a provoz dotčených služeb ESCB v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který by měl být založen na klíči pro rozdělování nákladů. Příslušné orgány by neměly být povinny předkládat prohlášení o účasti, pokud jde o služby ESCB, které musí využívat, avšak měly by plnit požadavky týkající se těchto služeb, jak jsou stanoveny v tomto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| (1) | „příslušným orgánem“ se rozumí buď vnitrostátní příslušný orgán, nebo Evropská centrální banka (ECB); |
| --- | --- |

(1)

„příslušným orgánem“ se rozumí buď vnitrostátní příslušný orgán, nebo Evropská centrální banka (ECB);

| (2) | „vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a pro účely tohoto rozhodnutí tento pojem ve vztahu k úkolům v oblasti dohledu, které jim byly svěřeny, zahrnuje rovněž národní centrální banky, kterým byly svěřeny určité úkoly v oblasti dohledu na základě vnitrostátních právních předpisů a které nejsou určeny jako vnitrostátní příslušné orgány; |
| --- | --- |

(2)

„vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a pro účely tohoto rozhodnutí tento pojem ve vztahu k úkolům v oblasti dohledu, které jim byly svěřeny, zahrnuje rovněž národní centrální banky, kterým byly svěřeny určité úkoly v oblasti dohledu na základě vnitrostátních právních předpisů a které nejsou určeny jako vnitrostátní příslušné orgány;

| (3) | „službami ESCB“ se rozumějí jedna nebo více elektronických aplikací, systémů, platforem, databází a služeb uvedených v přílohách I a II; |
| --- | --- |

(3)

„službami ESCB“ se rozumějí jedna nebo více elektronických aplikací, systémů, platforem, databází a služeb uvedených v přílohách I a II;

| (4) | „poskytující centrální bankou“ se rozumí centrální banka, která vyvíjí, provozuje a udržuje službu ESCB. |
| --- | --- |

(4)

„poskytující centrální bankou“ se rozumí centrální banka, která vyvíjí, provozuje a udržuje službu ESCB.

Článek 2

Využívání služeb ESCB příslušnými orgány

1.   Příslušné orgány využívají služby ESCB uvedené v příloze I pro účely plnění svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013.

2.   Příslušné orgány mohou využívat služby ESCB uvedené v příloze II pro účely plnění svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013.

3.   Příslušné orgány, které se rozhodnou využít služby ESCB uvedené v příloze II, předloží Radě guvernérů prohlášení, v němž potvrdí svou účast a akceptují plnění souvisejících povinností, včetně povinnosti platit své příspěvky přímo poskytující centrální bance v souladu s článkem 3.

4.   Příslušné orgány, které využívají služeb ESCB, dodržují právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, včetně dohod mezi zúčastněnými a poskytujícími centrální bankami. Dohody mezi stranami mohou zakotvit přímé smluvní vztahy mezi poskytujícími centrálními bankami a příslušnými orgány.

5.   Při využívání služeb uvedených v příloze I plní příslušné orgány požadavky uvedené v příloze III.

Článek 3

Finanční ujednání

Příslušné orgány, které využívají služeb ESCB, přispívají na náklady na vývoj a provoz příslušné služby ESCB v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který je založen na klíči pro rozdělování nákladů, jak je dále v souladu s platnými pravidly pro úhrady specifikováno v příslušných finančních rámcích.

Článek 4

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 10. října 2022.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/1982 ze dne 10 října 2022 o využívání služeb Evropského systému centrálních bank příslušnými orgány a spolupracujícími orgány a o změně rozhodnutí ECB/2013/1 (ECB/2022/34) (viz strana 29 v tomto Úředním věstníku).

2

---

PŘÍLOHA I

Služby ESCB, které jsou příslušné orgány povinny využívat

| — | CoreNet3 |
| --- | --- |

—

CoreNet3

| — | Enterprise Service Bus (ESB) |
| --- | --- |

—

Enterprise Service Bus (ESB)

| — | Identity and Access Management Service (IAM) |
| --- | --- |

—

Identity and Access Management Service (IAM)

---

PŘÍLOHA II

Služby ESCB, které příslušné orgány mohou využívat

| — | ESCB Teleconference System |
| --- | --- |

—

ESCB Teleconference System

| — | Secure ESCB Email (SEE) |
| --- | --- |

—

Secure ESCB Email (SEE)

| — | ESCB public key infrastructure (ESCB PKI) |
| --- | --- |

—

ESCB public key infrastructure (ESCB PKI)

| — | ESCB Performing Survey Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON) |
| --- | --- |

—

ESCB Performing Survey Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON)

| — | ENTM Modelling tool and repository (ENTM) |
| --- | --- |

—

ENTM Modelling tool and repository (ENTM)

---

PŘÍLOHA III

Požadavky na služby ESCB, které jsou příslušné orgány povinny využívat

| (1) | Příslušné orgány musí plnit úkoly a přebírat povinnosti, které odpovídají jejich úloze v příslušné službě ESCB. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Příslušné orgány musí upravit své vnitřní systémy a rozhraní tak, aby se službou ESCB plynule fungovaly. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Příslušné orgány odpovídají za veškeré ztráty nebo škody vzniklé v důsledku úmyslného nebo nedbalého jednání a/nebo opomenutí při plnění svých povinností. Omezení odpovědnosti stanovená v dohodě mezi úrovní 2 a 3 se použijí obdobně. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Příslušné orgány ponesou důkazní břemeno, pokud jde o prokázání toho, že při plnění svých povinností, včetně provozu technických zařízení, neporušily svou povinnost jednat s náležitou péčí. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Externím zadáním, přenesením pravomoci nebo zadáním subdodávek příslušným orgánem třetím stranám není dotčena odpovědnost tohoto příslušného orgánu.
  Příslušné orgány mohou třetí straně zadat, přenést na ni či ji pověřit subdodávkou úkolů, které mají nebo mohou mít podstatný dopad na plnění požadavků stanovených v této příloze, pouze pokud k tomu získaly výslovný předchozí písemný souhlas (nebo implicitní souhlas ve smyslu odstavce 6) centrálních bank Eurosystému nebo případně centrálních bank ESCB. Tento souhlas není nutný, pokud je třetí strana společným přidruženým subjektem dotčeného příslušného orgánu a pokud práva a povinnosti tohoto příslušného orgánu zůstávají podstatně nezměněny. |
| --- | --- |

(5)

Příslušné orgány mohou třetí straně zadat, přenést na ni či ji pověřit subdodávkou úkolů, které mají nebo mohou mít podstatný dopad na plnění požadavků stanovených v této příloze, pouze pokud k tomu získaly výslovný předchozí písemný souhlas (nebo implicitní souhlas ve smyslu odstavce 6) centrálních bank Eurosystému nebo případně centrálních bank ESCB. Tento souhlas není nutný, pokud je třetí strana společným přidruženým subjektem dotčeného příslušného orgánu a pokud práva a povinnosti tohoto příslušného orgánu zůstávají podstatně nezměněny.

| (6) | Příslušné orgány musí v přiměřené lhůtě předem informovat o jakémkoli plánovaném externím zadávání, přenesení pravomoci nebo subdodávkách podle odstavce 5 a musí poskytnout podrobnosti o navrhovaných požadavcích, které se mají na takové externí zadávání, přenesení pravomocí nebo subdodávky vztahovat.
  Příslušný výbor ESCB musí na každou žádost o souhlas podle odstavce 5 odpovědět do dvou měsíců od oznámení plánovaného externího zadání, přenesení pravomoci nebo subdodávky. Každé odmítnutí udělení souhlasu musí být odůvodněno. Neobdrží-li příslušný orgán ve dvouměsíční lhůtě odpověď, může o své žádosti znovu informovat příslušný výbor ESCB. Centrální banky Eurosystému, případně centrální banky ESCB budou mít další měsíc na to, aby odpověděly na druhé oznámení. Neobdrží-li příslušný orgán v této lhůtě žádnou odpověď, bude se mít za to, že souhlas s externím zadáním, přenesením pravomoci nebo subdodávkou obdržel. |
| --- | --- |

(6)

Příslušný výbor ESCB musí na každou žádost o souhlas podle odstavce 5 odpovědět do dvou měsíců od oznámení plánovaného externího zadání, přenesení pravomoci nebo subdodávky. Každé odmítnutí udělení souhlasu musí být odůvodněno. Neobdrží-li příslušný orgán ve dvouměsíční lhůtě odpověď, může o své žádosti znovu informovat příslušný výbor ESCB. Centrální banky Eurosystému, případně centrální banky ESCB budou mít další měsíc na to, aby odpověděly na druhé oznámení. Neobdrží-li příslušný orgán v této lhůtě žádnou odpověď, bude se mít za to, že souhlas s externím zadáním, přenesením pravomoci nebo subdodávkou obdržel.

| (7) | Příslušné orgány musí zachovávat důvěrnost všech citlivých, tajných nebo důvěrných informací a know-how (bez ohledu na to, zda se jedná o informace obchodní, finanční, regulační, technické nebo jiné povahy), které jsou takto označeny a patří poskytující centrální bance nebo jiným centrálním bankám ESCB/Eurosystému, a nesmějí tyto informace sdělit žádné třetí osobě bez výslovného předchozího písemného souhlasu dotčené centrální banky nebo bank. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Příslušné orgány musí omezit přístup k informacím nebo know-how uvedeným v odstavci 7 na své příslušné technické pracovníky a tento přístup lze použít pouze v případech, kdy je dána zřejmá provozní potřeba. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Příslušné orgány musí zavést vhodná opatření, která zabrání přístupu k těmto důvěrným informacím nebo know-how jiným osobám než příslušným technickým pracovníkům. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Ve výjimečných případech, kdy využívání služby ESCB zahrnuje zpracování osobních údajů příslušným orgánem, musí příslušný orgán dodržovat platné právní předpisy o ochraně údajů. Centrální banky Eurosystému, případně centrální banky ESCB musí určit, pro jaké účely a jakým způsobem mohou být osobní údaje zpracovávány. V souvislosti se zpracováním osobních údajů by příslušný orgán a centrální banky Eurosystému nebo případně centrální banky ESCB měly usilovat o uzavření smlouvy, která vyjasní nezbytné aspekty vztahu mezi správcem a zpracovatelem.
  Příslušný orgán musí příslušným orgánům pro ochranu údajů oznámit zpracování osobních údajů v rámci příslušné služby ESCB, vyžadují-li to právní předpisy o ochraně údajů vztahující se na zpracování osobních údajů |
| --- | --- |

(10)

Příslušný orgán musí příslušným orgánům pro ochranu údajů oznámit zpracování osobních údajů v rámci příslušné služby ESCB, vyžadují-li to právní předpisy o ochraně údajů vztahující se na zpracování osobních údajů

| (11) | Přístup k osobním údajům může být udělen pouze osobám, u kterých je dána potřeba znát informace, aby mohly plnit své úkoly a plnit své povinnosti ve vztahu k příslušné službě ESCB. |
| --- | --- |

(11)

---

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/29

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2022/1982

ze dne 10. října 2022

o využívání služeb Evropského systému centrálních bank příslušnými orgány a spolupracujícími orgány a o změně rozhodnutí ECB/2013/1 (ECB/2022/34)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 127 a čl. 132 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.1 ve spojení s články 3.1 a 12.3 a článkem 34 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Služby Evropského systému centrálních bank (ESCB) jsou centrálním bankám v rámci ESCB poskytovány s cílem nepřímo podpořit plnění jejich úkolů. Služby ESCB vyvíjí, provozuje a spravuje jedna nebo více centrálních bank (dále jen „poskytující centrální banky“) a řídí je výbor ESCB (dále jen „výbor vlastníka systému“). Služby ESCB jsou financovány zúčastněnými centrálními bankami ESCB (dále jen „zúčastněné centrální banky“), jejichž příslušné příspěvky jsou vymezeny ve finančních rámcích schválených Radou guvernérů. Práva a povinnosti zúčastněných centrálních bank jsou stanoveny v právních aktech Evropské centrální banky (ECB), jako je tomu v případě infrastruktury veřejných klíčů ESCB (ESCB-PKI) nebo v dohodách mezi zúčastněnými centrálními bankami. |
| --- | --- |

(1)

Služby Evropského systému centrálních bank (ESCB) jsou centrálním bankám v rámci ESCB poskytovány s cílem nepřímo podpořit plnění jejich úkolů. Služby ESCB vyvíjí, provozuje a spravuje jedna nebo více centrálních bank (dále jen „poskytující centrální banky“) a řídí je výbor ESCB (dále jen „výbor vlastníka systému“). Služby ESCB jsou financovány zúčastněnými centrálními bankami ESCB (dále jen „zúčastněné centrální banky“), jejichž příslušné příspěvky jsou vymezeny ve finančních rámcích schválených Radou guvernérů. Práva a povinnosti zúčastněných centrálních bank jsou stanoveny v právních aktech Evropské centrální banky (ECB), jako je tomu v případě infrastruktury veřejných klíčů ESCB (ESCB-PKI) nebo v dohodách mezi zúčastněnými centrálními bankami.

| (2) | Právní rámce pro poskytování některých služeb ESCB v současné době neumožňují, aby tyto služby využívaly strany, které nejsou centrálními bankami v rámci ESCB. |
| --- | --- |

(2)

Právní rámce pro poskytování některých služeb ESCB v současné době neumožňují, aby tyto služby využívaly strany, které nejsou centrálními bankami v rámci ESCB.

| (3) | Rada guvernérů považuje za vhodné umožnit příslušným orgánům využívat tyto služby pro účely spolupráce s ESCB a navzájem k plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu zřízeného podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (1) na základě čl. 127 odst. 6 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Rada guvernérů považuje za vhodné umožnit příslušným orgánům využívat tyto služby pro účely spolupráce s ESCB a navzájem k plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu zřízeného podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (1) na základě čl. 127 odst. 6 Smlouvy.

| (4) | Příslušné orgány, které využívají služeb ESCB pro tyto účely, by měly dodržovat právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, s přihlédnutím k tomu, že příslušné orgány nejsou součástí řídicího rámce ESCB. Tyto příslušné orgány by měly zejména přispívat na náklady na vývoj a provoz služeb v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který by měl být založen na klíči pro rozdělování nákladů. |
| --- | --- |

(4)

Příslušné orgány, které využívají služeb ESCB pro tyto účely, by měly dodržovat právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, s přihlédnutím k tomu, že příslušné orgány nejsou součástí řídicího rámce ESCB. Tyto příslušné orgány by měly zejména přispívat na náklady na vývoj a provoz služeb v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který by měl být založen na klíči pro rozdělování nákladů.

| (5) | Rada guvernérů rovněž považuje za vhodné umožnit spolupracujícím orgánům, aby tyto služby využívaly pro účely spolupráce s ESCB nebo jednotným mechanismem dohledu při plnění svých úkolů, včetně úkolů ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013. |
| --- | --- |

(5)

Rada guvernérů rovněž považuje za vhodné umožnit spolupracujícím orgánům, aby tyto služby využívaly pro účely spolupráce s ESCB nebo jednotným mechanismem dohledu při plnění svých úkolů, včetně úkolů ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013.

| (6) | Spolupracující orgány, které se rozhodnou, že využijí těchto služeb, by měly dodržovat právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, s přihlédnutím k tomu, že spolupracující orgány nejsou součástí řídicího rámce ESCB. Spolupracující orgány by měly v příslušných případech přispívat na náklady na vývoj a provoz služeb v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který by měl být založen na klíči pro rozdělování nákladů. |
| --- | --- |

(6)

Spolupracující orgány, které se rozhodnou, že využijí těchto služeb, by měly dodržovat právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, s přihlédnutím k tomu, že spolupracující orgány nejsou součástí řídicího rámce ESCB. Spolupracující orgány by měly v příslušných případech přispívat na náklady na vývoj a provoz služeb v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který by měl být založen na klíči pro rozdělování nákladů.

| (7) | Služby ESCB, které by měly být k dispozici příslušným orgánům a spolupracujícím orgánům, by proto měly být definovány odkazem na taxativní seznam zahrnující služby ESCB, které jsou příslušné orgány povinny využívat, jakož i služby, které mohou využívat. |
| --- | --- |

(7)

Služby ESCB, které by měly být k dispozici příslušným orgánům a spolupracujícím orgánům, by proto měly být definovány odkazem na taxativní seznam zahrnující služby ESCB, které jsou příslušné orgány povinny využívat, jakož i služby, které mohou využívat.

| (8) | Kromě toho by rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2013/1 (2) mělo být změněno tak, aby spolupracující orgány mohly využívat služby infrastruktury veřejných klíčů ESCB pro přístup ke službám ESCB a jejich využívání, |
| --- | --- |

(8)

Kromě toho by rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2013/1 (2) mělo být změněno tak, aby spolupracující orgány mohly využívat služby infrastruktury veřejných klíčů ESCB pro přístup ke službám ESCB a jejich využívání,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| (1) | „příslušným orgánem“ se rozumí buď vnitrostátní příslušný orgán, nebo Evropská centrální banka (ECB); |
| --- | --- |

(1)

„příslušným orgánem“ se rozumí buď vnitrostátní příslušný orgán, nebo Evropská centrální banka (ECB);

| (2) | „vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a pro účely tohoto rozhodnutí tento pojem ve vztahu k úkolům v oblasti dohledu, které jim byly svěřeny, zahrnuje rovněž národní centrální banky, kterým byly svěřeny určité úkoly v oblasti dohledu na základě vnitrostátních právních předpisů a které nejsou určeny jako vnitrostátní příslušné orgány; |
| --- | --- |

(2)

„vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a pro účely tohoto rozhodnutí tento pojem ve vztahu k úkolům v oblasti dohledu, které jim byly svěřeny, zahrnuje rovněž národní centrální banky, kterým byly svěřeny určité úkoly v oblasti dohledu na základě vnitrostátních právních předpisů a které nejsou určeny jako vnitrostátní příslušné orgány;

| (3) | „zúčastněným příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán, který využívá služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB a jinými příslušnými orgány k plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu, který byl zřízen na základě nařízení (EU) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

(3)

„zúčastněným příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán, který využívá služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB a jinými příslušnými orgány k plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu, který byl zřízen na základě nařízení (EU) č. 1024/2013;

| (4) | „spolupracujícím orgánem“ se rozumí veřejný orgán jiný než centrální banka ESCB nebo příslušný orgán, s nímž ESCB nebo jednotný mechanismus dohledu spolupracuje při plnění úkolů ESCB nebo ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

(4)

„spolupracujícím orgánem“ se rozumí veřejný orgán jiný než centrální banka ESCB nebo příslušný orgán, s nímž ESCB nebo jednotný mechanismus dohledu spolupracuje při plnění úkolů ESCB nebo ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013;

| (5) | „službami ESCB“ se rozumějí jedna nebo více elektronických aplikací, systémů, platforem, databází a služeb uvedených v příloze I; |
| --- | --- |

(5)

„službami ESCB“ se rozumějí jedna nebo více elektronických aplikací, systémů, platforem, databází a služeb uvedených v příloze I;

| (6) | „poskytující centrální bankou“ se rozumí centrální banka, která vyvíjí, provozuje a udržuje službu ESCB; |
| --- | --- |

(6)

„poskytující centrální bankou“ se rozumí centrální banka, která vyvíjí, provozuje a udržuje službu ESCB;

| (7) | „výborem vlastníka systému“ se rozumí výbor ESCB, který řídí službu ESCB. |
| --- | --- |

(7)

„výborem vlastníka systému“ se rozumí výbor ESCB, který řídí službu ESCB.

Článek 2

Využívání služeb ESCB příslušnými orgány

1.   Příslušné orgány mohou využívat služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB nebo navzájem k plnění svých úkolů podle nařízení (EU) č. 1024/2013.

2.   Příslušné orgány, které využívají služeb ESCB, plní požadavky vymezené v příloze II. Radě guvernérů předloží prohlášení, v němž potvrdí svou účast a akceptují plnění souvisejících povinností, včetně povinnosti platit své příspěvky přímo poskytující centrální bance v souladu s článkem 4. Toto prohlášení se nevyžaduje, pokud se na příslušné orgány požadavky vymezené v příloze II vztahují na základě rozhodnutí Rady guvernérů o tom, že příslušné orgány budou využívat služby ESCB.

3.   Příslušné orgány, které využívají služeb ESCB, dodržují právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, včetně dohod mezi zúčastněnými a poskytujícími centrální banky. Dohody mezi stranami mohou zakotvit přímé smluvní vztahy mezi poskytujícími centrálními bankami a příslušnými orgány.

4.   Vnitrostátní příslušné orgány, které využívají služeb ESCB, se mohou účastnit jednání příslušného výboru vlastníka systému jako pozorovatelé s funkcí poradní. Výbor vlastníka systému zajistí, aby byla při rozhodování dostatečně zohledněna stanoviska vnitrostátních příslušných orgánů.

Článek 3

Využívání služeb ESCB spolupracujícími orgány

1.   Se souhlasem Rady guvernérů může spolupracující orgán využívat služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB nebo jednotným mechanismem dohledu při plnění úkolů ESCB a úkolů ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013.

2.   Spolupracující orgány, které se rozhodnou, že využijí služeb ESCB, předloží Radě guvernérů prohlášení, v němž potvrdí svou účast a akceptují plnění souvisejících povinností vymezených v příloze II, včetně povinnosti platit své příspěvky přímo poskytující centrální bance v souladu s článkem 4.

3.   Spolupracující orgány, které se rozhodnou, že využijí služeb ESCB, dodržují právní rámec, kterým se řídí jednotlivé služby ESCB, včetně dohod mezi zúčastněnou a poskytující centrální bankou. Dohody mezi stranami mohou zakotvit přímý smluvní vztah mezi poskytujícími centrálními bankami a spolupracujícími orgány. Spolupracující orgány se jednání příslušného výboru vlastníka systému neúčastní.

Článek 4

Finanční ujednání

Zúčastněné centrální banky a zúčastněné příslušné orgány hradí náklady na vývoj a provoz příslušné služby ESCB v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který je založen na klíči pro rozdělování nákladů, jak je dále v souladu s platnými pravidly pro náhrady specifikováno v příslušných finančních rámcích. Spolupracující orgány přispívají v příslušných případech na náklady příslušné služby ESCB v souladu se zvláštním rámcem náhrad.

Článek 5

Změna rozhodnutí ECB/2013/1

Rozhodnutí ECB/2013/1 se mění takto:

| (1) | V článku 1 se doplňují nové definice, které znějí:






  „19. | „příslušným orgánem“ buď vnitrostátní příslušný orgán, nebo ECB; |
| --- | --- | --- |

(1)

V článku 1 se doplňují nové definice, které znějí:

„19.

„příslušným orgánem“ buď vnitrostátní příslušný orgán, nebo ECB;

| 20. | „vnitrostátním příslušným orgánem“ vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (*1) a pro účely tohoto rozhodnutí tento pojem ve vztahu k úkolům v oblasti dohledu, které jim byly svěřeny, zahrnuje rovněž národní centrální banky, kterým byly svěřeny určité úkoly v oblasti dohledu na základě vnitrostátních právních předpisů a které nejsou určeny jako vnitrostátní příslušné orgány; |
| --- | --- |

20.

„vnitrostátním příslušným orgánem“ vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (*1) a pro účely tohoto rozhodnutí tento pojem ve vztahu k úkolům v oblasti dohledu, které jim byly svěřeny, zahrnuje rovněž národní centrální banky, kterým byly svěřeny určité úkoly v oblasti dohledu na základě vnitrostátních právních předpisů a které nejsou určeny jako vnitrostátní příslušné orgány;

*1

| 21. | „spolupracujícím orgánem“ veřejný orgán jiný než centrální banka ESCB nebo příslušný orgán, s nímž ESCB nebo jednotný mechanismus dohledu spolupracuje při plnění úkolů ESCB nebo ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

21.

„spolupracujícím orgánem“ veřejný orgán jiný než centrální banka ESCB nebo příslušný orgán, s nímž ESCB nebo jednotný mechanismus dohledu spolupracuje při plnění úkolů ESCB nebo ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013;

| 22. | „zúčastněným příslušným orgánem“ příslušný orgán, který využívá služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB a jinými příslušnými orgány k plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu, který byl zřízen na základě nařízení (EU) č. 1024/2013. |
| --- | --- |

22.

„zúčastněným příslušným orgánem“ příslušný orgán, který využívá služeb ESCB pro účely spolupráce s ESCB a jinými příslušnými orgány k plnění svých úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu, který byl zřízen na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.

(*1)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).“;"

*1

| (2) | Vkládá se tento nový článek 9a, který zní:

  „Článek 9a
  Využívání služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB spolupracujícími orgány

  1.   Se souhlasem Rady guvernérů může spolupracující orgán využívat služby infrastruktury veřejných klíčů ESCB pro přístup k elektronickým aplikacím, systémům, platformám, databázím a službám ESCB a Eurosystému pro účely spolupráce s ESCB nebo s jednotným mechanismem dohledu a pro jejich využití a může za tímto účelem jednat jako registrační orgán pro své interní uživatele.


  2.   Spolupracující orgány, které se rozhodnou využívat služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB, předloží Radě guvernérů prohlášení, v němž potvrdí využití služeb a akceptují plnění souvisejících povinností.


  3.   Spolupracující orgány, které se rozhodnou využívat služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB, dodržují platný právní rámec, včetně dohody mezi úrovní 2 a 3.“; |
| --- | --- |

(2)

Vkládá se tento nový článek 9a, který zní:

„Článek 9a

Využívání služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB spolupracujícími orgány

1.   Se souhlasem Rady guvernérů může spolupracující orgán využívat služby infrastruktury veřejných klíčů ESCB pro přístup k elektronickým aplikacím, systémům, platformám, databázím a službám ESCB a Eurosystému pro účely spolupráce s ESCB nebo s jednotným mechanismem dohledu a pro jejich využití a může za tímto účelem jednat jako registrační orgán pro své interní uživatele.

2.   Spolupracující orgány, které se rozhodnou využívat služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB, předloží Radě guvernérů prohlášení, v němž potvrdí využití služeb a akceptují plnění souvisejících povinností.

3.   Spolupracující orgány, které se rozhodnou využívat služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB, dodržují platný právní rámec, včetně dohody mezi úrovní 2 a 3.“;

| (3) | Článek 14 se nahrazuje tímto:

  „Článek 14
  Finanční ujednání
  Zúčastněné centrální banky a zúčastněné příslušné orgány hradí náklady na vývoj a provoz služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který je založen na klíči pro rozdělování nákladů, jak je dále v souladu s platnými pravidly pro náhrady specifikováno v příslušných finančních rámcích infrastruktury veřejných klíčů ESCB. Spolupracující orgány přispívají na náklady v souladu se zvláštním rámcem náhrad.“. |
| --- | --- |

(3)

Článek 14 se nahrazuje tímto:

„Článek 14

Finanční ujednání

Zúčastněné centrální banky a zúčastněné příslušné orgány hradí náklady na vývoj a provoz služeb infrastruktury veřejných klíčů ESCB v souladu s vymezeným rámcem náhrad, který je založen na klíči pro rozdělování nákladů, jak je dále v souladu s platnými pravidly pro náhrady specifikováno v příslušných finančních rámcích infrastruktury veřejných klíčů ESCB. Spolupracující orgány přispívají na náklady v souladu se zvláštním rámcem náhrad.“.

Článek 6

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 10. října 2022.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

1

(2)  Rozhodnutí Evropské centrální banky ECB/2013/1 ze dne 11. ledna 2013, kterým se stanoví rámec infrastruktury veřejných klíčů Evropského systému centrálních bank (Úř. věst. L 74, 16.3.2013, s. 30).

2

---

PŘÍLOHA I

Služby ESCB, které mají být k dispozici příslušným orgánům a spolupracujícím orgánům

| — | CoreNet3 |
| --- | --- |

—

CoreNet3

| — | Enterprise Service Bus (ESB) |
| --- | --- |

—

Enterprise Service Bus (ESB)

| — | ESCB Public Key Infrastructure (ESCB PKI) |
| --- | --- |

—

ESCB Public Key Infrastructure (ESCB PKI)

| — | Identity and Access Management Service (IAM) |
| --- | --- |

—

Identity and Access Management Service (IAM)

| — | Secure ESCB Email (SEE) |
| --- | --- |

—

Secure ESCB Email (SEE)

| — | ESCB Teleconference System |
| --- | --- |

—

ESCB Teleconference System

| — | ESCB Performing Survey Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON) |
| --- | --- |

—

ESCB Performing Survey Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON)

| — | ENTM modelling tool and repository (ENTM) |
| --- | --- |

—

ENTM modelling tool and repository (ENTM)

---

PŘÍLOHA II

Požadavky na využívání služeb ESCB příslušnými orgány

| (1) | Příslušné orgány musí plnit úkoly a přebírat povinnosti, které odpovídají jejich úloze v příslušné službě ESCB. |
| --- | --- |

(1)

Příslušné orgány musí plnit úkoly a přebírat povinnosti, které odpovídají jejich úloze v příslušné službě ESCB.

| (2) | Příslušné orgány musí upravit své vnitřní systémy a rozhraní tak, aby se službou ESCB plynule fungovaly. |
| --- | --- |

(2)

Příslušné orgány musí upravit své vnitřní systémy a rozhraní tak, aby se službou ESCB plynule fungovaly.

| (3) | Příslušné orgány odpovídají za veškeré ztráty nebo škody vzniklé v důsledku úmyslného nebo nedbalého jednání a/nebo opomenutí při plnění svých povinností. Omezení odpovědnosti stanovená v dohodě mezi úrovní 2 a 3 se použijí obdobně. |
| --- | --- |

(3)

Příslušné orgány odpovídají za veškeré ztráty nebo škody vzniklé v důsledku úmyslného nebo nedbalého jednání a/nebo opomenutí při plnění svých povinností. Omezení odpovědnosti stanovená v dohodě mezi úrovní 2 a 3 se použijí obdobně.

| (4) | Příslušné orgány ponesou důkazní břemeno, pokud jde o prokázání toho, že při plnění svých povinností, včetně provozu technických zařízení, neporušily svou povinnost jednat s náležitou péčí. |
| --- | --- |

(4)

Příslušné orgány ponesou důkazní břemeno, pokud jde o prokázání toho, že při plnění svých povinností, včetně provozu technických zařízení, neporušily svou povinnost jednat s náležitou péčí.

| (5) | Externím zadáním, přenesením pravomoci nebo zadáním subdodávek příslušným orgánem třetím stranám není dotčena odpovědnost tohoto příslušného orgánu.
  Příslušné orgány mohou třetí straně zadat, přenést na ni či ji pověřit subdodávkou úkolů, které mají nebo mohou mít podstatný dopad na plnění požadavků stanovených v této příloze, pouze pokud k tomu získaly výslovný předchozí písemný souhlas (nebo implicitní souhlas ve smyslu odstavce 6) centrálních bank Eurosystému nebo případně centrálních bank ESCB. Tento souhlas není nutný, pokud je třetí strana společným přidruženým subjektem dotčeného příslušného orgánu a pokud práva a povinnosti tohoto příslušného orgánu zůstávají podstatně nezměněny. |
| --- | --- |

(5)

Externím zadáním, přenesením pravomoci nebo zadáním subdodávek příslušným orgánem třetím stranám není dotčena odpovědnost tohoto příslušného orgánu.

Příslušné orgány mohou třetí straně zadat, přenést na ni či ji pověřit subdodávkou úkolů, které mají nebo mohou mít podstatný dopad na plnění požadavků stanovených v této příloze, pouze pokud k tomu získaly výslovný předchozí písemný souhlas (nebo implicitní souhlas ve smyslu odstavce 6) centrálních bank Eurosystému nebo případně centrálních bank ESCB. Tento souhlas není nutný, pokud je třetí strana společným přidruženým subjektem dotčeného příslušného orgánu a pokud práva a povinnosti tohoto příslušného orgánu zůstávají podstatně nezměněny.

| (6) | Příslušné orgány musí v přiměřené lhůtě předem informovat o jakémkoli plánovaném externím zadávání, přenesení pravomoci nebo subdodávkách podle odstavce 5 a musí poskytnout podrobnosti o navrhovaných požadavcích, které se mají na takové externí zadávání, přenesení pravomocí nebo subdodávky vztahovat.
  Příslušný výbor ESCB musí na každou žádost o souhlas podle odstavce 5 odpovědět do dvou měsíců od oznámení plánovaného externího zadání, přenesení pravomoci nebo subdodávky. Každé odmítnutí udělení souhlasu musí být odůvodněno. Neobdrží-li příslušný orgán ve dvouměsíční lhůtě odpověď, může o své žádosti znovu informovat příslušný výbor ESCB. Centrální banky Eurosystému, případně centrální banky ESCB budou mít další měsíc na to, aby odpověděly na druhé oznámení. Neobdrží-li příslušný orgán v této lhůtě žádnou odpověď, bude se mít za to, že souhlas s externím zadáním, přenesením pravomoci nebo subdodávkou obdržel. |
| --- | --- |

(6)

Příslušné orgány musí v přiměřené lhůtě předem informovat o jakémkoli plánovaném externím zadávání, přenesení pravomoci nebo subdodávkách podle odstavce 5 a musí poskytnout podrobnosti o navrhovaných požadavcích, které se mají na takové externí zadávání, přenesení pravomocí nebo subdodávky vztahovat.

Příslušný výbor ESCB musí na každou žádost o souhlas podle odstavce 5 odpovědět do dvou měsíců od oznámení plánovaného externího zadání, přenesení pravomoci nebo subdodávky. Každé odmítnutí udělení souhlasu musí být odůvodněno. Neobdrží-li příslušný orgán ve dvouměsíční lhůtě odpověď, může o své žádosti znovu informovat příslušný výbor ESCB. Centrální banky Eurosystému, případně centrální banky ESCB budou mít další měsíc na to, aby odpověděly na druhé oznámení. Neobdrží-li příslušný orgán v této lhůtě žádnou odpověď, bude se mít za to, že souhlas s externím zadáním, přenesením pravomoci nebo subdodávkou obdržel.

| (7) | Příslušné orgány musí zachovávat důvěrnost všech citlivých, tajných nebo důvěrných informací a know-how (bez ohledu na to, zda se jedná o informace obchodní, finanční, regulační, technické nebo jiné povahy), které jsou takto označeny a patří poskytující centrální bance nebo jiným centrálním bankám ESCB/Eurosystému, a nesmějí tyto informace sdělit žádné třetí osobě bez výslovného předchozího písemného souhlasu dotčené centrální banky nebo bank. |
| --- | --- |

(7)

Příslušné orgány musí zachovávat důvěrnost všech citlivých, tajných nebo důvěrných informací a know-how (bez ohledu na to, zda se jedná o informace obchodní, finanční, regulační, technické nebo jiné povahy), které jsou takto označeny a patří poskytující centrální bance nebo jiným centrálním bankám ESCB/Eurosystému, a nesmějí tyto informace sdělit žádné třetí osobě bez výslovného předchozího písemného souhlasu dotčené centrální banky nebo bank.

| (8) | Příslušné orgány musí omezit přístup k informacím nebo know-how uvedeným v odstavci 7 na své příslušné technické pracovníky a tento přístup lze použít pouze v případech, kdy je dána zřejmá provozní potřeba. |
| --- | --- |

(8)

Příslušné orgány musí omezit přístup k informacím nebo know-how uvedeným v odstavci 7 na své příslušné technické pracovníky a tento přístup lze použít pouze v případech, kdy je dána zřejmá provozní potřeba.

| (9) | Příslušné orgány musí zavést vhodná opatření, která zabrání přístupu k těmto důvěrným informacím nebo know-how jiným osobám než příslušným technickým pracovníkům. |
| --- | --- |

(9)

Příslušné orgány musí zavést vhodná opatření, která zabrání přístupu k těmto důvěrným informacím nebo know-how jiným osobám než příslušným technickým pracovníkům.

| (10) | Ve výjimečných případech, kdy využívání služby ESCB zahrnuje zpracování osobních údajů příslušným orgánem, musí příslušný orgán dodržovat platné právní předpisy o ochraně údajů. Centrální banky Eurosystému, případně centrální banky ESCB musí určit, pro jaké účely a jakým způsobem mohou být osobní údaje zpracovávány. V souvislosti se zpracováním osobních údajů by příslušný orgán a centrální banky Eurosystému nebo případně centrální banky ESCB měly usilovat o uzavření smlouvy, která vyjasní nezbytné aspekty vztahu mezi správcem a zpracovatelem.
  Příslušný orgán musí příslušným orgánům pro ochranu údajů oznámit zpracování osobních údajů v rámci příslušné služby ESCB, vyžadují-li to právní předpisy o ochraně údajů vztahující se na zpracování osobních údajů. |
| --- | --- |

(10)

Ve výjimečných případech, kdy využívání služby ESCB zahrnuje zpracování osobních údajů příslušným orgánem, musí příslušný orgán dodržovat platné právní předpisy o ochraně údajů. Centrální banky Eurosystému, případně centrální banky ESCB musí určit, pro jaké účely a jakým způsobem mohou být osobní údaje zpracovávány. V souvislosti se zpracováním osobních údajů by příslušný orgán a centrální banky Eurosystému nebo případně centrální banky ESCB měly usilovat o uzavření smlouvy, která vyjasní nezbytné aspekty vztahu mezi správcem a zpracovatelem.

Příslušný orgán musí příslušným orgánům pro ochranu údajů oznámit zpracování osobních údajů v rámci příslušné služby ESCB, vyžadují-li to právní předpisy o ochraně údajů vztahující se na zpracování osobních údajů.

| (11) | Přístup k osobním údajům může být udělen pouze osobám, u kterých je dána potřeba znát informace, aby mohly plnit své úkoly a plnit své povinnosti ve vztahu k příslušné službě ESCB. |
| --- | --- |

(11)

Přístup k osobním údajům může být udělen pouze osobám, u kterých je dána potřeba znát informace, aby mohly plnit své úkoly a plnit své povinnosti ve vztahu k příslušné službě ESCB.

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/36

---

ROZHODNUTÍ č. 3/2022 SMÍŠENÉHO VÝBORU EU A ZEMÍ SPOLEČNÉHO TRANZITNÍHO REŽIMU

ze dne 29. září 2022,

kterým se mění Úmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 [2022/1983]

SMÍŠENÝ VÝBOR EU A ZEMÍ SPOLEČNÉHO TRANZITNÍHO REŽIMU,

s ohledem na Úmluvu o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987, a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. a) této úmluvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ukrajina vyjádřila přání přistoupit k Úmluvě o společném tranzitním režimu (1) (dále jen „úmluva“), k čemuž byla vyzvána rozhodnutím Smíšeného výboru EU a zemí společného tranzitního režimu č. 2/2022 ze dne 25. srpna 2022. |
| --- | --- |

(1)

Ukrajina vyjádřila přání přistoupit k Úmluvě o společném tranzitním režimu (1) (dále jen „úmluva“), k čemuž byla vyzvána rozhodnutím Smíšeného výboru EU a zemí společného tranzitního režimu č. 2/2022 ze dne 25. srpna 2022.

1

| (2) | Přistoupení Ukrajiny by vyžadovalo příslušnou úpravu záručních listin a vložení některých technických výrazů v ukrajinském jazyce. |
| --- | --- |

(2)

Přistoupení Ukrajiny by vyžadovalo příslušnou úpravu záručních listin a vložení některých technických výrazů v ukrajinském jazyce.

| (3) | S cílem umožnit používání tiskopisů týkajících se záruky, které byly vytištěny podle kritérií platných přede dnem přistoupení Ukrajiny k úmluvě, by mělo být zavedeno přechodné období, během něhož by mělo být možné tyto tiskopisy po určitých úpravách i nadále používat. |
| --- | --- |

(3)

S cílem umožnit používání tiskopisů týkajících se záruky, které byly vytištěny podle kritérií platných přede dnem přistoupení Ukrajiny k úmluvě, by mělo být zavedeno přechodné období, během něhož by mělo být možné tyto tiskopisy po určitých úpravách i nadále používat.

| (4) | Vstup tohoto rozhodnutí v platnost by měl být spojen s datem nabytí účinku přistoupení Ukrajiny k úmluvě. |
| --- | --- |

(4)

Vstup tohoto rozhodnutí v platnost by měl být spojen s datem nabytí účinku přistoupení Ukrajiny k úmluvě.

| (5) | Úmluva by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Úmluva by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dodatek III Úmluvy o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“) se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem, kdy se Ukrajina stane smluvní stranou úmluvy.

2.   Tiskopisy založené na vzorech tiskopisů uvedených v přílohách C1 až C6 dodatku III k úmluvě ve znění použitelném přede dnem vstupu tohoto rozhodnutí v platnost mohou být nadále používány do 1. dubna 2024, s výhradou nezbytných zeměpisných úprav a úprav týkajících se doručovací adresy nebo pověřeného zástupce.

V Bruselu dne 29. září 2022.

Za Smíšený výbor

předseda

Matthias PETSCHKE

---

(1)  
  Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.

1

---

PŘÍLOHA

Dodatek III k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 se mění takto:

| 1) | V příloze B1 se v kolonce 51 mezi Turecko a Severní Irsko vkládá nová odrážka, která zní:

  „UA Ukrajina“. |
| --- | --- |

1)

V příloze B1 se v kolonce 51 mezi Turecko a Severní Irsko vkládá nová odrážka, která zní:

„UA Ukrajina“.

| 2) | V příloze B6 se hlava III mění takto:






  2.1. | V první části tabulky „Omezená platnost – 99200“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Дiя обмежена“. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V příloze B6 se hlava III mění takto:

2.1.

V první části tabulky „Omezená platnost – 99200“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Дiя обмежена“.

| 2.2. | V druhé části tabulky „Zproštění povinnosti – 99201“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Звiльнення“. |
| --- | --- | --- |

2.2.

V druhé části tabulky „Zproštění povinnosti – 99201“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Звiльнення“.

| 2.3. | V třetí části tabulky „Alternativní důkaz – 99202“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Альтернативне пiдтвердження“. |
| --- | --- | --- |

2.3.

V třetí části tabulky „Alternativní důkaz – 99202“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Альтернативне пiдтвердження“.

| 2.4. | Ve čtvrté části tabulky „Nesrovnalosti: úřad, kterému bylo zboží předloženo ... (název a země) – 99203“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Розбiжностi: митниця, де товари були пред’явленi ... (назва i країна)“. |
| --- | --- | --- |

2.4.

Ve čtvrté části tabulky „Nesrovnalosti: úřad, kterému bylo zboží předloženo ... (název a země) – 99203“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Розбiжностi: митниця, де товари були пред’явленi ... (назва i країна)“.

| 2.5. | V páté části tabulky „Výstup ze ... podléhá omezením nebo dávkám podle nařízení/směrnice/rozhodnutí č. ... – 99204“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Вибуття iз ... з урахуванням обмежень та зi сплатою зборiв вiдповiдно до Регламенту/Директиви/Рiшення No ...“. |
| --- | --- | --- |

2.5.

V páté části tabulky „Výstup ze ... podléhá omezením nebo dávkám podle nařízení/směrnice/rozhodnutí č. ... – 99204“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Вибуття iз ... з урахуванням обмежень та зi сплатою зборiв вiдповiдно до Регламенту/Директиви/Рiшення No ...“.

| 2.6. | V sedmé části tabulky „Schválený odesílatel – 99206“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Авторизований вантажовiдправник“. |
| --- | --- | --- |

2.6.

V sedmé části tabulky „Schválený odesílatel – 99206“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Авторизований вантажовiдправник“.

| 2.7. | V osmé části tabulky „Podpis se nevyžaduje – 99207“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Звiльнено вiд пiдпису“. |
| --- | --- | --- |

2.7.

V osmé části tabulky „Podpis se nevyžaduje – 99207“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Звiльнено вiд пiдпису“.

| 2.8. | V deváté části tabulky „ZÁKAZ SOUBORNÉ JISTOTY – 99208“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA ЗАГАЛЬНА ГАРАНТIЯ ЗАБОРОНЕНА“. |
| --- | --- | --- |

2.8.

V deváté části tabulky „ZÁKAZ SOUBORNÉ JISTOTY – 99208“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA ЗАГАЛЬНА ГАРАНТIЯ ЗАБОРОНЕНА“.

| 2.9. | V desáté části tabulky „NEOMEZENÉ POUŽITÍ – 99209“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA ВИКОРИСТАННЯ БЕЗ ОБМЕЖЕНЬ“. |
| --- | --- | --- |

2.9.

V desáté části tabulky „NEOMEZENÉ POUŽITÍ – 99209“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA ВИКОРИСТАННЯ БЕЗ ОБМЕЖЕНЬ“.

| 2.10. | V jedenácté části tabulky „Vyhotoveno dodatečně – 99210“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Видано згодом“. |
| --- | --- | --- |

2.10.

V jedenácté části tabulky „Vyhotoveno dodatečně – 99210“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Видано згодом“.

| 2.11. | V dvanácté části tabulky „Různí – 99211“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Рiзне“. |
| --- | --- | --- |

2.11.

V dvanácté části tabulky „Různí – 99211“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Рiзне“.

| 2.12. | Ve třinácté části tabulky „Volně loženo – 99212“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Навалювальний вантаж“. |
| --- | --- | --- |

2.12.

Ve třinácté části tabulky „Volně loženo – 99212“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Навалювальний вантаж“.

| 2.13. | Ve čtrnácté části tabulky „Odesílatel – 99213“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | UA Вантажовiдправник“. |
| --- | --- | --- |

2.13.

Ve čtrnácté části tabulky „Odesílatel – 99213“ se za odrážku TR doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

UA Вантажовiдправник“.

| 3) | Příloha C1 se nahrazuje tímto:


  „PŘÍLOHA C1
  ZÁVAZEK RUČITELE – JEDNOTLIVÁ JISTOTA

  I.   

  Závazek ručitele



  1.   
  Podepsaný/podepsaná (1) ...
  ...
  s bydlištěm či sídlem v (2)

  ...
  ...
  poskytuje tímto společně a nerozdílně celnímu úřadu záruky v
  ...
  jistotu do maximální výše
  ...
  ve prospěch Evropské unie (zahrnující Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Řeckou republiku, Chorvatskou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Irsko, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království) a ve prospěch Islandské republiky, Republiky Severní Makedonie, Norského království, Republiky Srbsko, Švýcarské konfederace, Turecké republiky, Ukrajiny, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (3)
   (4), Andorrského knížectví a Republiky San Marino (5) za veškeré částky, které osoba poskytující tuto jistotu (6):
  ...
  dluží nebo bude dlužit výše uvedeným zemím ve formě cla a jiných poplatků (7) souvisejících s níže popsaným zbožím podléhajícím následující celní operaci (8):
  ...
  ...
  Popis zboží:
  ...
  ...
  ...
  ...


  2.   
  Podepsaný/podepsaná se zavazuje, že ve lhůtě 30 dnů od první písemné výzvy příslušných orgánů zemí uvedených v bodě 1 bez odkladu uhradí požadované částky, pokud sám/sama nebo jiná dotčená osoba před uplynutím této lhůty uspokojivě neprokáže příslušným orgánům, že byl vyřízen zvláštní režim s výjimkou režimu konečného užití, bylo řádně ukončeno dočasné uskladnění nebo dohled celních orgánů nad zbožím v režimu konečného užití nebo že v případě jiných operací, než jsou zvláštní režimy a dočasné uskladnění, byla napravena situace zboží.
  Příslušné orgány mohou na žádost podepsaného/podepsané z jakýchkoli důvodů, které uznají za hodné zřetele, třicetidenní lhůtu, v níž je podepsaný/podepsaná ode dne výzvy povinen/povinna zaplatit požadované částky, prodloužit. Náklady, které vzniknou prodloužením lhůty, a zejména jakékoli úroky se vypočtou tak, aby jejich výše odpovídala částce, která by byla v takovém případě požadována na peněžním nebo finančním trhu dané země.


  3.   

  Tento závazek je platný ode dne jeho schválení celním úřadem záruky. Podepsaný/podepsaná nadále ručí za uhrazení všech dluhů vzniklých v průběhu celních operací, které jsou zajištěny tímto závazkem a které byly zahájeny přede dnem zrušení záruční listiny nebo odstoupení od ručitelského závazku, a to i tehdy, je-li platba požadována po tomto dni.



  4.   
  Pro účely tohoto závazku uvádí podepsaný/podepsaná doručovací adresu (9) v každé z dalších zemí uvedených v bodě 1:






  Země | Příjmení a jména nebo obchodní firma a úplná adresa |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

3)

Příloha C1 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA C1

ZÁVAZEK RUČITELE – JEDNOTLIVÁ JISTOTA

I.

Závazek ručitele

1.

...

s bydlištěm či sídlem v (2)

...

...

poskytuje tímto společně a nerozdílně celnímu úřadu záruky v

...

jistotu do maximální výše

...

ve prospěch Evropské unie (zahrnující Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Řeckou republiku, Chorvatskou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Irsko, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království) a ve prospěch Islandské republiky, Republiky Severní Makedonie, Norského království, Republiky Srbsko, Švýcarské konfederace, Turecké republiky, Ukrajiny, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (3)
   (4), Andorrského knížectví a Republiky San Marino (5) za veškeré částky, které osoba poskytující tuto jistotu (6):

...

dluží nebo bude dlužit výše uvedeným zemím ve formě cla a jiných poplatků (7) souvisejících s níže popsaným zbožím podléhajícím následující celní operaci (8):

...

...

Popis zboží:

...

...

...

...

2.

Příslušné orgány mohou na žádost podepsaného/podepsané z jakýchkoli důvodů, které uznají za hodné zřetele, třicetidenní lhůtu, v níž je podepsaný/podepsaná ode dne výzvy povinen/povinna zaplatit požadované částky, prodloužit. Náklady, které vzniknou prodloužením lhůty, a zejména jakékoli úroky se vypočtou tak, aby jejich výše odpovídala částce, která by byla v takovém případě požadována na peněžním nebo finančním trhu dané země.

3.

Tento závazek je platný ode dne jeho schválení celním úřadem záruky. Podepsaný/podepsaná nadále ručí za uhrazení všech dluhů vzniklých v průběhu celních operací, které jsou zajištěny tímto závazkem a které byly zahájeny přede dnem zrušení záruční listiny nebo odstoupení od ručitelského závazku, a to i tehdy, je-li platba požadována po tomto dni.

4.

Země

Příjmení a jména nebo obchodní firma a úplná adresa

Podepsaný/podepsaná uznává, že veškerá korespondence a oznámení a jakékoli formality nebo postupy vztahující se k tomuto závazku adresované nebo podané písemně na jednu z doručovacích adres budou považovány za řádně doručené jeho/její osobě.

Podepsaný/podepsaná uznává pravomoc soudů příslušných pro místa, kde má doručovací adresu.

Podepsaný/podepsaná se zavazuje, že nebude své doručovací adresy měnit, a pokud musí jednu nebo více z nich změnit, uvědomí o tom předem celní úřad záruky.

V...dne...

...

(Podpis) (10)

10

II.

Celní úřad záruky...

...

...

Závazek ručitele schválen dne ... za účelem zajištění celní operace na základě celního prohlášení / prohlášení pro dočasné uskladnění

č. ... ze dne ...

... (11)

(Razítko a podpis)

| 4) | Příloha C2 se nahrazuje tímto:


  „PŘÍLOHA C2
  ZÁVAZEK RUČITELE – JEDNOTLIVÁ JISTOTA VE FORMĚ ZÁRUČNÍCH DOKLADŮ

  I.   

  Závazek ručitele



  1.   
  Podepsaný/podepsaná (12)

  ...
  ...
  s bydlištěm či sídlem v (13)

  ...
  ...
  poskytuje tímto společně a nerozdílně celnímu úřadu záruky v
  ...
  jistotu ve prospěch Evropské unie (zahrnující Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Řeckou republiku, Chorvatskou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Irsko, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarskou republiku, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království) a ve prospěch Islandské republiky, Republiky Severní Makedonie, Norského království, Republiky Srbsko, Švýcarské konfederace, Turecké republiky, Ukrajiny, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (14), Andorrského knížectví a Republiky San Marino (15) za jakoukoli částku, kterou držitel režimu dluží nebo bude dlužit výše uvedeným zemím ve formě cla a jiných poplatků souvisejících s dovozem nebo vývozem zboží propuštěného do společného tranzitního režimu nebo tranzitního režimu Unie, k čemuž se podepsaný/podepsaná zavázal/zavázala vystavením záručních dokladů jednotlivé jistoty do maximální výše 10 000 EUR za každý záruční doklad.


  2.   
  Podepsaný/podepsaná se zavazuje, že ve lhůtě 30 dnů od první písemné výzvy příslušných orgánů zemí uvedených v bodě 1 bez odkladu uhradí požadované částky až do výše 10 000 EUR za každý záruční doklad jednotlivé jistoty, pokud sám/sama nebo jiná dotčená osoba před uplynutím této lhůty uspokojivě neprokáže příslušným orgánům, že dotčená operace byla vyřízena.
  Příslušné orgány mohou na žádost podepsaného/podepsané z jakýchkoli důvodů, které uznají za hodné zřetele, třicetidenní lhůtu, v níž je podepsaný/podepsaná ode dne výzvy povinen/povinna zaplatit požadované částky, prodloužit. Náklady, které vzniknou prodloužením lhůty, a zejména jakékoli úroky se vypočtou tak, aby jejich výše odpovídala částce, která by byla v takovém případě požadována na peněžním nebo finančním trhu dané země.


  3.   

  Tento závazek je platný ode dne jeho schválení celním úřadem záruky. Podepsaný/podepsaná nadále ručí za uhrazení všech dluhů vzniklých v průběhu operací společného tranzitního režimu nebo tranzitního režimu Unie, které jsou zajištěny tímto závazkem a které byly zahájeny přede dnem zrušení záruční listiny nebo odstoupení od ručitelského závazku, a to i tehdy, je-li platba požadována po tomto dni.



  4.   
  Pro účely tohoto závazku uvádí podepsaný/podepsaná doručovací adresu (16) v každé z dalších zemí uvedených v bodě 1:






  Země | Příjmení a jména nebo obchodní firma a úplná adresa |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4)

Příloha C2 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA C2

ZÁVAZEK RUČITELE – JEDNOTLIVÁ JISTOTA VE FORMĚ ZÁRUČNÍCH DOKLADŮ

I.

Závazek ručitele

1.

...

...

s bydlištěm či sídlem v (13)

...

...

poskytuje tímto společně a nerozdílně celnímu úřadu záruky v

...

jistotu ve prospěch Evropské unie (zahrnující Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Řeckou republiku, Chorvatskou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Irsko, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarskou republiku, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království) a ve prospěch Islandské republiky, Republiky Severní Makedonie, Norského království, Republiky Srbsko, Švýcarské konfederace, Turecké republiky, Ukrajiny, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (14), Andorrského knížectví a Republiky San Marino (15) za jakoukoli částku, kterou držitel režimu dluží nebo bude dlužit výše uvedeným zemím ve formě cla a jiných poplatků souvisejících s dovozem nebo vývozem zboží propuštěného do společného tranzitního režimu nebo tranzitního režimu Unie, k čemuž se podepsaný/podepsaná zavázal/zavázala vystavením záručních dokladů jednotlivé jistoty do maximální výše 10 000 EUR za každý záruční doklad.

2.

Příslušné orgány mohou na žádost podepsaného/podepsané z jakýchkoli důvodů, které uznají za hodné zřetele, třicetidenní lhůtu, v níž je podepsaný/podepsaná ode dne výzvy povinen/povinna zaplatit požadované částky, prodloužit. Náklady, které vzniknou prodloužením lhůty, a zejména jakékoli úroky se vypočtou tak, aby jejich výše odpovídala částce, která by byla v takovém případě požadována na peněžním nebo finančním trhu dané země.

3.

Tento závazek je platný ode dne jeho schválení celním úřadem záruky. Podepsaný/podepsaná nadále ručí za uhrazení všech dluhů vzniklých v průběhu operací společného tranzitního režimu nebo tranzitního režimu Unie, které jsou zajištěny tímto závazkem a které byly zahájeny přede dnem zrušení záruční listiny nebo odstoupení od ručitelského závazku, a to i tehdy, je-li platba požadována po tomto dni.

4.

Země

Příjmení a jména nebo obchodní firma a úplná adresa

Podepsaný/podepsaná uznává, že veškerá korespondence a oznámení a jakékoli formality nebo postupy vztahující se k tomuto závazku adresované nebo podané písemně na jednu z doručovacích adres budou považovány za řádně doručené jeho/její osobě.

Podepsaný/podepsaná uznává pravomoc soudů příslušných pro místa, kde má doručovací adresu.

Podepsaný/podepsaná se zavazuje, že nebude své doručovací adresy měnit, a pokud musí jednu nebo více z nich změnit, uvědomí o tom předem celní úřad záruky.

V...

dne...

...

(Podpis) (17)

17

II.

Celní úřad záruky

...

...

Závazek ručitele schválen dne ...

...

...

(Razítko a podpis)

| 5) | Příloha C4 se nahrazuje tímto:


  „PŘÍLOHA C4
  ZÁVAZEK RUČITELE – SOUBORNÁ JISTOTA

  I.   

  Závazek ručitele



  1.   
  Podepsaný/podepsaná (18)

  ...
  ...
  s bydlištěm či sídlem v (19)

  ...
  ...
  poskytuje tímto společně a nerozdílně celnímu úřadu záruky v
  ...
  jistotu do maximální výše ...
  ve prospěch Evropské unie (zahrnující Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Irsko, Řeckou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Chorvatskou republiku, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království) a ve prospěch Islandské republiky, Republiky Severní Makedonie, Norského království, Republiky Srbsko, Švýcarské konfederace, Turecké republiky, Ukrajiny, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (20)
   (21), Andorrského knížectví a Republiky San Marino (22), za veškeré částky, které osoba poskytující tuto jistotu (23)

  ...
  dluží nebo bude dlužit výše uvedeným zemím ve formě cla a jiných poplatků (24), jež vznikly nebo mohou vzniknout v souvislosti se zbožím podléhajícím celním operacím uvedeným v bodě 1a a/nebo 1b.
  Maximální výše jistoty se skládá z částky:
  ...






  a) | která představuje 100/50/30 % (25) části referenční částky odpovídající výši celních dluhů a dalších poplatků, které mohou vzniknout, a rovnající se součtu částek uvedených v bodě 1a
  a
  ... |
| --- | --- | --- |

5)

Příloha C4 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA C4

ZÁVAZEK RUČITELE – SOUBORNÁ JISTOTA

I.

Závazek ručitele

1.

...

...

s bydlištěm či sídlem v (19)

...

...

poskytuje tímto společně a nerozdílně celnímu úřadu záruky v

...

jistotu do maximální výše ...

ve prospěch Evropské unie (zahrnující Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Irsko, Řeckou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Chorvatskou republiku, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království) a ve prospěch Islandské republiky, Republiky Severní Makedonie, Norského království, Republiky Srbsko, Švýcarské konfederace, Turecké republiky, Ukrajiny, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (20)
   (21), Andorrského knížectví a Republiky San Marino (22), za veškeré částky, které osoba poskytující tuto jistotu (23)

...

dluží nebo bude dlužit výše uvedeným zemím ve formě cla a jiných poplatků (24), jež vznikly nebo mohou vzniknout v souvislosti se zbožím podléhajícím celním operacím uvedeným v bodě 1a a/nebo 1b.

Maximální výše jistoty se skládá z částky:

...

a)

která představuje 100/50/30 % (25) části referenční částky odpovídající výši celních dluhů a dalších poplatků, které mohou vzniknout, a rovnající se součtu částek uvedených v bodě 1a

a

...

| b) | která představuje 100/30 % (25) části referenční částky odpovídající výši celních dluhů a dalších poplatků, které vznikly, a rovnající se součtu částek uvedených v bodě 1b. |
| --- | --- |

b)

která představuje 100/30 % (25) části referenční částky odpovídající výši celních dluhů a dalších poplatků, které vznikly, a rovnající se součtu částek uvedených v bodě 1b.

1a.

| a) | dočasné uskladnění – ...; |
| --- | --- |

a)

dočasné uskladnění – ...;

| b) | tranzitní režim Unie / společný tranzitní režim – ...; |
| --- | --- |

b)

tranzitní režim Unie / společný tranzitní režim – ...;

| c) | režim uskladňování v celním skladu – ...; |
| --- | --- |

c)

režim uskladňování v celním skladu – ...;

| d) | režim dočasného použití s úplným osvobozením od dovozního cla – ...; |
| --- | --- |

d)

režim dočasného použití s úplným osvobozením od dovozního cla – ...;

| e) | režim aktivního zušlechťovacího styku – ...; |
| --- | --- |

e)

režim aktivního zušlechťovacího styku – ...;

| f) | režim konečného užití – ...; |
| --- | --- |

f)

režim konečného užití – ...;

| g) | jiný druh celní operace – uveďte jaký – ... |
| --- | --- |

g)

jiný druh celní operace – uveďte jaký – ...

1b.

| a) | propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení bez odkladu platby – ...; |
| --- | --- |

a)

propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení bez odkladu platby – ...;

| b) | propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení s odkladem platby – ...; |
| --- | --- |

b)

propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení s odkladem platby – ...;

| c) | propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 166 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie – ...; |
| --- | --- |

c)

propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 166 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie – ...;

| d) | propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 182 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie – ...; |
| --- | --- |

d)

propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 182 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie – ...;

| e) | režim dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla – ...; |
| --- | --- |

e)

režim dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla – ...;

| f) | režim konečného užití – ... (27); |
| --- | --- |

f)

režim konečného užití – ... (27);

| g) | jiný druh celní operace – uveďte jaký – ... |
| --- | --- |

g)

jiný druh celní operace – uveďte jaký – ...

2.

Příslušné orgány mohou na žádost podepsaného/podepsané z jakýchkoli důvodů, které uznají za hodné zřetele, třicetidenní lhůtu, v níž je podepsaný/podepsaná ode dne výzvy povinen/povinna zaplatit požadované částky, prodloužit. Náklady, které vzniknou prodloužením lhůty, a zejména jakékoli úroky se vypočtou tak, aby jejich výše odpovídala částce, která by byla v takovém případě požadována na peněžním nebo finančním trhu dané země.

Tato částka může být snížena o částky již zaplacené na základě tohoto závazku pouze v případě, že byl/byla podepsaný/podepsaná vyzván/vyzvána k uhrazení dluhu vzniklého během celní operace, která byla zahájena před doručením výzvy k zaplacení nebo ve lhůtě 30 dnů od jejího doručení.

3.

Tento závazek je platný ode dne jeho schválení celním úřadem záruky. Podepsaný/podepsaná nadále ručí za uhrazení všech dluhů vzniklých v průběhu celních operací, které jsou zajištěny tímto závazkem a které byly zahájeny přede dnem zrušení záruční listiny nebo odstoupení od ručitelského závazku, a to i tehdy, je-li platba požadována po tomto dni.

4.

| Země | Příjmení a jména nebo obchodní firma a úplná adresa |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Země

Příjmení a jména nebo obchodní firma a úplná adresa

Podepsaný/podepsaná uznává, že veškerá korespondence a oznámení a jakékoli formality nebo postupy vztahující se k tomuto závazku adresované nebo podané písemně na jednu z doručovacích adres budou považovány za řádně doručené jeho/její osobě.

Podepsaný/podepsaná uznává pravomoc soudů příslušných pro místa, kde má doručovací adresu.

Podepsaný/podepsaná se zavazuje, že nebude své doručovací adresy měnit, a pokud musí jednu nebo více z nich změnit, uvědomí o tom předem celní úřad záruky.

V ...

dne ...

...

(Podpis) (29)

29

II.

Celní úřad záruky

...

Závazek ručitele přijat dne

...

...

(Razítko a podpis)

| 6) | V kolonce 7 přílohy C5 se mezi slova „TURECKO“ a „SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ“ vkládá slovo „UKRAJINA“. |
| --- | --- |

6)

V kolonce 7 přílohy C5 se mezi slova „TURECKO“ a „SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ“ vkládá slovo „UKRAJINA“.

| 7) | V kolonce 6 přílohy C6 se mezi slova „TURECKO“ a „SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ“ vkládá slovo „UKRAJINA“. |
| --- | --- |

7)

V kolonce 6 přílohy C6 se mezi slova „TURECKO“ a „SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ“ vkládá slovo „UKRAJINA“.

---

(1)  Příjmení a jméno nebo obchodní firma.

1

(2)  Úplná adresa.

2

(3)  Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se Severní Irsko pro účely této jistoty považuje za součást Evropské unie. Proto pokud smí být jistota v Severním Irsku použita, uvede ručitel usazený na celním území Evropské unie doručovací adresu v Severním Irsku nebo v něm jmenuje zástupce. Jestliže je však jistota v souvislosti se společným tranzitním režimem platná v Evropské unii i ve Spojeném království, může jedna doručovací adresa nebo jmenovaný zástupce ve Spojeném království pokrýt všechny části Spojeného království včetně Severního Irska.

3

(4)  Škrtněte název státu/států, na jehož/jejichž území se jistota nepoužije.

4

(5)  Odkazy na Andorrské knížectví a Republiku San Marino se vztahují pouze na operace tranzitního režimu Unie.

5

(6)  Příjmení a jméno nebo obchodní firma a úplná adresa osoby, která poskytuje jistotu.

6

(7)  Platí pro ostatní poplatky v souvislosti s dovozem nebo vývozem zboží, kdy se jistota používá pro propuštění zboží do společného tranzitního režimu nebo tranzitního režimu Unie nebo může být použita ve více než jednom členském státě.

7

(8)  Doplňte jednu z následujících celních operací:

8

| a) | dočasné uskladnění; |
| --- | --- |

a)

dočasné uskladnění;

| b) | tranzitní režim Unie / společný tranzitní režim; |
| --- | --- |

b)

tranzitní režim Unie / společný tranzitní režim;

| c) | režim uskladňování v celním skladu; |
| --- | --- |

c)

režim uskladňování v celním skladu;

| d) | režim dočasného použití s úplným osvobozením od dovozního cla; |
| --- | --- |

d)

režim dočasného použití s úplným osvobozením od dovozního cla;

| e) | režim aktivního zušlechťovacího styku; |
| --- | --- |

e)

režim aktivního zušlechťovacího styku;

| f) | režim konečného užití; |
| --- | --- |

f)

režim konečného užití;

| g) | propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení bez odkladu platby; |
| --- | --- |

g)

propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení bez odkladu platby;

| h) | propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení s odkladem platby; |
| --- | --- |

h)

propuštění do volného oběhu na základě běžného celního prohlášení s odkladem platby;

| i) | propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 166 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie; |
| --- | --- |

i)

propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 166 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie;

| j) | propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 182 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie; |
| --- | --- |

j)

propuštění do volného oběhu na základě celního prohlášení podaného podle článku 182 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie;

| k) | režim dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla; |
| --- | --- |

k)

režim dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla;

| l) | jiný druh celní operace – uveďte jaký. |
| --- | --- |

l)

jiný druh celní operace – uveďte jaký.

(9)  Jestliže právní předpisy daného státu neupravují doručovací adresy, jmenuje ručitel v uvedené zemi zástupce oprávněného přijímat jakákoli sdělení určená ručiteli a uznání uvedené v druhém pododstavci a závazky uvedené v bodě 4 čtvrtém pododstavci se musí shodovat. Pro rozhodování právních sporů týkajících se této jistoty jsou příslušné soudy podle doručovací adresy ručitele nebo jeho zástupců.

9

(10)  Před podpisem musí osoba podepisující dokument vlastní rukou uvést: „Jistota ve výši...“ (s částkou vypsanou slovy).

10

(11)  Vyplní celní úřad, kde bylo zboží propuštěno do režimu nebo bylo dočasně uskladněno.

11

(12)  Příjmení a jméno nebo obchodní firma

12

(13)  Úplná adresa

13

(14)  Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se Severní Irsko pro účely této jistoty považuje za součást Evropské unie. Proto pokud smí být jistota v Severním Irsku použita, uvede ručitel usazený na celním území Evropské unie doručovací adresu v Severním Irsku nebo v něm jmenuje zástupce. Jestliže je však jistota v souvislosti se společným tranzitním režimem platná v Evropské unii i ve Spojeném království, může jedna doručovací adresa nebo jmenovaný zástupce ve Spojeném království pokrýt všechny části Spojeného království včetně Severního Irska.

14

(15)  Odkazy na Andorrské knížectví a Republiku San Marino se vztahují pouze na operace tranzitního režimu Unie.

15

(16)  Jestliže právní předpisy daného státu neupravují doručovací adresy, jmenuje ručitel v této zemi zástupce oprávněného přijímat jakákoli sdělení určená ručiteli a uznání uvedené v druhém pododstavci a závazky uvedené v bodě 4 čtvrtém pododstavci musí být podle toho odpovídajícím způsobem upraveny. Pro rozhodování právních sporů týkajících se této jistoty jsou příslušné soudy podle doručovací adresy ručitele nebo jeho zástupců.

16

(17)  Před podpisem musí osoba podepisující dokument vlastní rukou uvést: „Platné jako záruční doklad.

17

(18)  Příjmení a jméno nebo obchodní firma.

18

(19)  Úplná adresa.

19

(20)  Podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii se Severní Irsko pro účely této jistoty považuje za součást Evropské unie. Proto pokud smí být jistota v Severním Irsku použita, uvede ručitel usazený na celním území Evropské unie doručovací adresu v Severním Irsku nebo v něm jmenuje zástupce. Jestliže je však jistota v souvislosti se společným tranzitním režimem platná v Evropské unii i ve Spojeném království, může jedna doručovací adresa nebo jmenovaný zástupce ve Spojeném království pokrýt všechny části Spojeného království včetně Severního Irska.

20

(21)  Škrtněte název země/zemí, na jejímž/jejichž území se jistota nepoužije.

21

(22)  Odkazy na Andorrské knížectví a Republiku San Marino se vztahují pouze na operace tranzitního režimu Unie.

22

(23)  Příjmení a jméno nebo obchodní firma a úplná adresa osoby, která poskytuje jistotu.

23

(24)  Platí pro ostatní poplatky v souvislosti s dovozem nebo vývozem zboží, kdy se jistota používá pro propuštění zboží do společného tranzitního režimu nebo tranzitního režimu Unie nebo může být použita ve více než jednom členském státě nebo více než jednou smluvní stranou.

24

(25)  Nehodící se škrtněte.

25

(26)  Režimy jiné než společný tranzitní režim platí pouze v Evropské unii.

26

(27)  Pro částky deklarované v celním prohlášení pro režim konečného užití.

27

(28)  Jestliže právní předpisy daného státu neupravují doručovací adresy, jmenuje ručitel v této zemi zástupce oprávněného přijímat jakákoli sdělení určená ručiteli a závazky uvedené v bodě 4 druhém a čtvrtém odstavci musí být podle toho odpovídajícím způsobem upraveny. Pro rozhodování právních sporů týkajících se této jistoty jsou příslušné soudy podle doručovacích adres ručitele nebo jeho zástupců.

28

(29)  Před podpisem musí osoba podepisující dokument vlastní rukou uvést: „Jistota ve výši...“ (s částkou vypsanou slovy).

29

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/47

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO V PŘENESENÉ PRAVOMOCI č. 049/22/KOL

ze dne 9. února 2022,

o povolení tří odchylek, které požaduje Lichtenštejnské knížectví v souvislosti s článkem 30, čl. 36 odst. 2 a bodem 1.1.3.6.3. písm. b) přílohy 5 lichtenštejnské vyhlášky ze dne 3. března 1998 o přepravě nebezpečných věcí po silnici na základě čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí[2022/1984]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na akt uvedený v kapitole I bodě 13c přílohy XIII Dohody o EHP,

směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (dále jen „směrnice“)

ve znění změn začleněných do Dohody o EHP bodem 4 písm. d) protokolu 1 k uvedené dohodě a s ohledem na čl. 5 odst. 2 písm. d) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a čl. 1 odst. 1 písm. c), čl. 1 odst. 2 a článek 3 protokolu 1 k uvedené dohodě, a zejména na články 6 a 9 směrnice,

s ohledem na rozhodnutí Stálého výboru č. 3/12/SC a 4/12/SC,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

Lichtenštejnská vláda dopisem ze dne 20. prosince 2013
   (1) požádala Kontrolní úřad o čtyři odchylky na základě čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice. Odchylky požadované Lichtenštejnskem byly stanoveny v článcích 29, 30, 36 a v příloze 5 vyhlášky ze dne 3. března 1998 o přepravě nebezpečných věcí po silnici (LR 741.621, ve znění pozdějších předpisů) (2) (dále jen „vyhláška“).

1

2

Posouzením toho, zda by požadované odchylky byly v souladu s požadavky stanovenými v čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice, přičemž měl být kladen důraz na jakákoli potenciální či reálná rizika, jež by s sebou takové odchylky nesly a zda by takové odchylky vedly k nižší, vyšší či stejné úrovni bezpečnosti, a určením možných zmírňujících opatření pověřil Kontrolní úřad společnost DNV GL AS (dále jen „DNV“) (3).

3

Po posouzení výjimek požadovaných Lichtenštejnskem dospěl Kontrolní úřad k závěru, že jako výjimky ve smyslu čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice lze uznat pouze ustanovení článku 30, článku 36 a přílohy 5 vyhlášky, zatímco článek 29 vyhlášky, který se týká výbušnin v již otevřených přepravních obalech, jako odchylku uznat nelze.

Po konzultaci s Dopravním výborem ESVO přijal Kontrolní úřad rozhodnutí kolegia č. 30/15/KOL, kterým se povolují odchylky pro tři ustanovení splňující požadavky. Toto povolení bylo platné po dobu šesti let ode dne 27. ledna 2015.

Dopisem ze dne 8. března 2021
   (4) vláda Lichtenštejnska požádala o povolení odchylek podle vyhlášky, jež jsou stanoveny v článku 30, čl. 36 odst. 2 a kapitole 1.1.3.6.3. písm. b) přílohy 5 vyhlášky a odpovídají odchylkám povoleným Kontrolním úřadem rozhodnutím kolegia č. 30/15/KOL. Odchylky se týkají přepravy výbušnin, společností provádějících kontroly nádrží, speciálního školení řidičů a nádrží na staveništích.

4

Podle čl. 6 odst. 4 směrnice, pokud stát ESVO EHP požádá o prodloužení povolené odchylky, Kontrolní úřad žádost přezkoumá. Pokud nebyly přijaty změny oddílu I.1 přílohy I, oddílu II.1 přílohy II nebo oddílu III.1 přílohy III, které by měly vliv na předmět odchylky, obnoví Kontrolní úřad postupem podle čl. 9 odst. 2 povolení na další dobu nepřesahující šest let ode dne povolení; daná doba musí být uvedena v rozhodnutí o udělení povolení.

Vzhledem k tomu, že žádost Lichtenštejnska byla podána po uplynutí doby platnosti uvedené v rozhodnutí kolegia č. 30/15/KOL, čl. 6 odst. 4 se nepoužije, i když je žádost v podstatě shodná se žádostí, kterou Kontrolní úřad uvedeným rozhodnutím povolil. Žádost tedy musí být posouzena postupem podle čl. 6 odst. 2 směrnice. Informace týkající se rozhodnutí kolegia č. 30/15/KOL, například posouzení rizik provedené společností DNV, jsou však pro toto posouzení stále relevantní.

2.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

Podle ustanovení čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice
  „[z]a předpokladu, že není ohrožena bezpečnost, mohou státy [EHP] požádat o odchylky od oddílu I.1 přílohy I, oddílu II.1 přílohy II nebo oddílu III.1 přílohy III pro přepravu malých množství některých nebezpečných věcí na svém území, s výjimkou středně nebo vysoce radioaktivních látek, pokud podmínky pro takovou přepravu nejsou přísnější než podmínky stanovené v uvedených přílohách.
  “

„[z]a předpokladu, že není ohrožena bezpečnost, mohou státy [EHP] požádat o odchylky od oddílu I.1 přílohy I, oddílu II.1 přílohy II nebo oddílu III.1 přílohy III pro přepravu malých množství některých nebezpečných věcí na svém území, s výjimkou středně nebo vysoce radioaktivních látek, pokud podmínky pro takovou přepravu nejsou přísnější než podmínky stanovené v uvedených přílohách.

Podle čl. 6 odst. 3 směrnice jsou odchylky platné po dobu nejvýše šesti let ode dne povolení; daná doba musí být uvedena v rozhodnutí o udělení povolení.

Podle článku 9 směrnice a jak je dále stanoveno v rozhodnutích Stálého výboru č. 3/2012/SC a č. 4/2012/SC, má Kontrolní úřad předložit návrh rozhodnutí, jež má být přijato, Dopravnímu výboru ESVO. Dopravní výbor ESVO má k návrhu zaujmout stanovisko podle článku 3 rozhodnutí Stálého výboru č. 3/2012/SC.

Podle čl. 3 odst. 2 směrnice je silniční přeprava nebezpečných věcí povolena „jsou-li splněny podmínky stanovené v oddíle I.1 přílohy I, oddíle II.1 přílohy II nebo oddíle III.1 přílohy III.“.

Oddíl I.1 přílohy I směrnice obsahuje ustanovení týkající se použitelnosti příloh A a B ADR. (5).

5

Příloha A je rozdělena do sedmi částí. Část 1 obsahuje obecná ustanovení, zatímco části 2 a 3 klasifikují nebezpečné věci a uvádějí jejich seznam. Část 4 stanoví požadavky na balení a používání přenosných cisteren, část 5 stanoví postupy pro zasílání, část 6 stanoví požadavky na konstrukci a zkoušení obalů a část 7 obsahuje ustanovení týkající se podmínek přepravy, nakládky, vykládky a manipulace.

Příloha B část 8 stanoví požadavky na posádky vozidel, vybavení, provoz a dokumentaci a část 9 stanoví požadavky na konstrukci a schvalování vozidel přepravujících nebezpečné věci.

Požadované odchylky jsou totožné s odchylkami schválenými Kontrolním úřadem v roce 2015. Kromě toho jsou stále v platnosti zmírňující opatření zavedená Lichtenštejnskem. Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že odchylky lze dostatečně posoudit na základě informací předložených v souvislosti s rozhodnutím kolegia č. 30/15/KOL, včetně posouzení rizik provedeného společností DNV.

2.1.   Článek 30 vyhlášky (VTGGS)

Článek 30 vyhlášky (VTGGS)

Ve svém dopise ze dne 8. března 2021 popsala lichtenštejnská vláda odchylku takto:

| | Ustanovení čl. 30 odst. 1 písm. b) VTGGS umožňuje odchylku od označování přepravního vozidla. Oranžové štítky na přední a zadní části přepravního vozidla musí odpovídat kapitole 5.3.2.1.1 ADR, nemusí však obsahovat identifikační číslo nebezpečí. |
| --- | --- |

Ustanovení čl. 30 odst. 1 písm. b) VTGGS umožňuje odchylku od označování přepravního vozidla. Oranžové štítky na přední a zadní části přepravního vozidla musí odpovídat kapitole 5.3.2.1.1 ADR, nemusí však obsahovat identifikační číslo nebezpečí.

Ustanovení čl. 30 odst. 1 písm. b) VTGGS umožňuje odchylku od označování přepravního vozidla. Oranžové štítky na přední a zadní části přepravního vozidla musí odpovídat kapitole 5.3.2.1.1 ADR, nemusí však obsahovat identifikační číslo nebezpečí.

| | Ustanovení čl. 30 odst. 1 písm. c) VTGGS osvobozuje řidiče od požadavků na speciální školení uvedených v kapitole 8.2 ADR. Řidič však musí mít školení pro podniky pověřené kontrolami nádrží. Toto školení zajišťuje CITEC (Švýcarská asociace pro ochranu vod a bezpečnost nádrží) a skládá se z třítýdenního kurzu a opakovacího kurzu každých pět let, v nichž jsou řidiči vyškoleni ve všech nezbytných bezpečnostních a environmentálních aspektech týkajících se čištění, kontroly a oprav nádrží. Vede k získání švýcarského osvědčení specialisty pro bezpečnost nádrží
   (6). |
| --- | --- |

Ustanovení čl. 30 odst. 1 písm. c) VTGGS osvobozuje řidiče od požadavků na speciální školení uvedených v kapitole 8.2 ADR. Řidič však musí mít školení pro podniky pověřené kontrolami nádrží. Toto školení zajišťuje CITEC (Švýcarská asociace pro ochranu vod a bezpečnost nádrží) a skládá se z třítýdenního kurzu a opakovacího kurzu každých pět let, v nichž jsou řidiči vyškoleni ve všech nezbytných bezpečnostních a environmentálních aspektech týkajících se čištění, kontroly a oprav nádrží. Vede k získání švýcarského osvědčení specialisty pro bezpečnost nádrží
   (6).

Ustanovení čl. 30 odst. 1 písm. c) VTGGS osvobozuje řidiče od požadavků na speciální školení uvedených v kapitole 8.2 ADR. Řidič však musí mít školení pro podniky pověřené kontrolami nádrží. Toto školení zajišťuje CITEC (Švýcarská asociace pro ochranu vod a bezpečnost nádrží) a skládá se z třítýdenního kurzu a opakovacího kurzu každých pět let, v nichž jsou řidiči vyškoleni ve všech nezbytných bezpečnostních a environmentálních aspektech týkajících se čištění, kontroly a oprav nádrží. Vede k získání švýcarského osvědčení specialisty pro bezpečnost nádrží

6

| | Konečně čl. 30 odst. 2 VTGGS stanoví, že nádrž a její přepravní vozidlo jsou osvobozeny od požadavků na konstrukci, vybavení a kontrolu stanovených v kapitolách 4.3, 4.4, 6.8, 6.9 a 9.1 ADR. |
| --- | --- |

Konečně čl. 30 odst. 2 VTGGS stanoví, že nádrž a její přepravní vozidlo jsou osvobozeny od požadavků na konstrukci, vybavení a kontrolu stanovených v kapitolách 4.3, 4.4, 6.8, 6.9 a 9.1 ADR.

Konečně čl. 30 odst. 2 VTGGS stanoví, že nádrž a její přepravní vozidlo jsou osvobozeny od požadavků na konstrukci, vybavení a kontrolu stanovených v kapitolách 4.3, 4.4, 6.8, 6.9 a 9.1 ADR.

DNV ve své zprávě posuzovala, zda by se riziko zvýšilo v důsledku nehod, k nimž může dojít během přepravy na veřejných komunikacích, například v případě kolize, jízdy mimo silnici a dislokace nákladu. DNV dospěla k závěru, že riziko by se v těchto situacích nezvýšilo, pokud by řidiči absolvovali zvláštní školení CITEC.

2.2.   Článek 36 odst. 2 vyhlášky (VTGGS)

Článek 36 odst. 2 vyhlášky (VTGGS)

Ve svém dopise ze dne 8. března 2021 popsala lichtenštejnská vláda odchylku takto:

Toto ustanovení umožňuje přepravu nebezpečných věcí třídy 1 ADR (výbušné látky a výbušné předměty) nad rámec volného množství stanoveného v kapitole 1.1.3.6 ADR. To je však povoleno pouze za přísné podmínky, že řidič je držitelem průkazu pro práci s výbušninami („Sprengausweis“), a má tedy zvláštní vzdělání pro odborníky na výbušniny. Školení opravňující osobu k získání takového průkazu je specializovanou odbornou přípravou pro osoby manipulující s výbušninami, která jde nad rámec obvyklé odborné přípravy týkající se přepravy nebezpečných věcí a zajišťuje vysokou úroveň bezpečnosti. Kromě toho lze tuto přepravu provést pouze u výbušnin a pyrotechnických výrobků, pro které byl výše uvedený průkaz vystaven.

Z těchto důvodů výjimka stanovená v čl. 36 odst. 2 VTGGS neohrožuje bezpečnost a Lichtenštejnsko by chtělo požádat o výjimku v souladu s článkem 6 směrnice.

DNV ve své zprávě dospěla k závěru, že riziko se povolením odchylky nezvýší za předpokladu, že průkaz vydaný úřadem BBT je rovnocenný školení řidičů podle ADR.

2.3.   Kapitola 1.1.3.6.3 písm. b) přílohy 5 vyhlášky (VTGGS)

Kapitola 1.1.3.6.3 písm. b) přílohy 5 vyhlášky (VTGGS)

Ve svém dopise ze dne 8. března 2021 popsala lichtenštejnská vláda odchylku takto:

Toto ustanovení ve spojení s kapitolou 6.14 se zabývá konkrétně nádržemi na staveništi („Baustellentanks“), což je pojem, který se v ADR nevyskytuje.

Nádrže na staveništi jsou kontejnery používané dočasně na staveništích k tankování paliva do strojů používaných na staveništi. Sestávají z vnitřní nádrže a uzavřené vnější sběrné vany (viz bod 6.14.1.1 přílohy 5 VTGGS). Pro toto použití se považují za nejbezpečnější řešení.

Nádrže na staveništi do objemu 1 210 litrů přepravující nejvýše 1 150 litrů se mohou odchýlit od určitých pravidel ADR, ale mohou být použity pouze ke skladování a přepravě motorové nafty/topného oleje UN 1202. Musí být splněna ustanovení kapitoly 6.8 ADR, s výjimkou bodů 6.8.2.1.3, 6.8.2.1.4 a 6.8.2.1.15 až 6.8.2.1.23. Požadavky na konstrukci a zkoušení těchto nádrží jsou stanoveny v kapitolách 6.14.2 a 6.14.3 přílohy 5 VTGGS. Nádrže na staveništi podléhají normalizaci a zkoušení orgánem, který je rovněž odpovědný za zkoušení podle ADR (Švýcarský inspektorát pro nebezpečné věci, „Eidgenössisches Gefahrgutinspektorat“). Inspektorát zajišťuje, aby byly dodržovány všechny příslušné bezpečnostní charakteristiky s cílem zajistit úroveň bezpečnosti, která je srovnatelná s pravidly ADR.

Z těchto důvodů výjimka stanovená v kapitole 1.1.3.6.3 písm. b) v kombinaci s bodem 6.14 přílohy 5 VTGGS neohrožuje bezpečnost.

Ve své zprávě DNV posoudila zvýšené riziko, pokud jde o kolize, jízdu mimo silnici a dislokaci nákladu. DNV dospěla k závěru, že riziko se při povolení odchylky zvyšuje, ale identifikovala dvě preventivní opatření, a to i) kontrolu/zkoušky nádrží na staveništi dle ADR a ii) používání nádrží na staveništi s dvojitým pláštěm.

V žádosti Lichtenštejnska je uvedeno, že nádrže na staveništi se skládají z vnitřní nádrže a uzavřené sběrné vany a že bezpečnost nebude ohrožena. Lichtenštejnsko dále uvedlo, že „
  od roku 2027 se již výjimka z kapitoly 1.1.3.6.3 písm. b) a kapitoly 6.14 přílohy 5 VTGGS nebude vyžadovat, neboť tato ustanovení budou zrušena
  “.

od roku 2027 se již výjimka z kapitoly 1.1.3.6.3 písm. b) a kapitoly 6.14 přílohy 5 VTGGS nebude vyžadovat, neboť tato ustanovení budou zrušena

3.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

Kontrolní úřad zastává názor, že povolením těchto odchylek nebude ohrožena bezpečnost a všechny tři žádosti o odchylky splňují podmínky stanovené v čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice. Odchylky obsažené v článku 30, čl. 36 odst. 2 a bodě 1.1.3.6.3 písm. b) přílohy 5 vyhlášky by tudíž měly být povoleny.

Dne 17. prosince 2021 Kontrolní úřad svým rozhodnutím v přenesené pravomoci č. 298/21/KOL (dokument č. 1228844) v souladu s článkem 9 směrnice řádně předložil Dopravnímu výboru ESVO návrh rozhodnutí o opatřeních, která mají být přijata. Ke dni 14. ledna 2022 nevydal Dopravní výbor ESVO k návrhu rozhodnutí žádné stanovisko.

Podle čl. 3 odst. 4 rozhodnutí Stálého výboru států ESVO č. 3/2012/SC, jestliže není vydáno žádné stanovisko, může Kontrolní úřad plánované opatření přijmout, není-li v základním aktu stanoveno, že navrhované opatření nesmí být v případě nevydání stanoviska přijato, což se na stávající postup nevztahuje, a Kontrolní úřad proto může opatření přijmout.

Kontrolní úřad tak požadovanou odchylku na základě čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice povoluje. Odchylka má být platná po dobu šesti let, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 3 směrnice. Kontrolní úřad může v souladu s čl. 6 odst. 4 směrnice své povolení obnovit.

Člen kolegia odpovědný za dopravu byl jménem Kontrolního úřadu a na jeho odpovědnost zmocněn přijímat opatření, jsou-li navrhovaná opatření, která mají být přijata, v souladu se stanoviskem Dopravního výboru ESVO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Tři odchylky požadované lichtenštejnskou vládou v souvislosti s článkem 30, čl. 36 odst. 2 a bodem 1.1.3.6.3. písm. b) přílohy 5 lichtenštejnské vyhlášky ze dne 3. března 1998 o silniční přepravě nebezpečných věcí se povolují.

Článek 2

Odchylky uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí se zveřejní v oddíle EHP Úředního věstníku Evropské unie a v dodatku EHP tohoto věstníku v souladu s bodem 6 protokolu č. 1 k Dohodě o EHP.

Článek 3

Odchylky uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí platí po dobu šesti let.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Lichtenštejnskému knížectví a vstupuje v platnost po oznámení tomuto státu.

Článek 5

Toto rozhodnutí je závazné v anglickém znění.

V Bruselu dne 9. února 2022.

Za Kontrolní úřad ESVO, který jedná na základě rozhodnutí o pověření č. 103/13/KOL,

Árni Páll ÁRNASON

odpovědný člen kolegia

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

spolupodepisující jako ředitelka právní a výkonné záležitosti

---

(1)  Dokument č. 694300.

1

(2)  
  Verordnung über den Transport gefährlicher Güter auf der Strasse – VTGGS

2

Verordnung über den Transport gefährlicher Güter auf der Strasse

(3)  Dokument č. 709161.

3

(4)  Dokument č. 1185764.

4

(5)  Evropská dohoda o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí, uzavřená v Ženevě dne 30. září 1957 v platném znění.

5

(6)  
  Spezialistin für Tanksicherheit mit eidgenössischem Fachausweis.

6

Spezialistin für Tanksicherheit mit eidgenössischem Fachausweis.

---

Opravy

| 20.10.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 272/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 272/52

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/389 ze dne 8. března 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o formát, strukturu, obsah a datum každoročního zveřejnění informací, které mají zveřejnit příslušné orgány

(
  Úřední věstník Evropské unie L 79 ze dne 9. března 2022
  )

Strana 19, příloha IV část 1 („Individuální údaje podle příslušného orgánu“), druhý sloupec („Odkaz na šablonu pro podávání zpráv“),

řádek 090:

místo:

„I 02.00, řádek 0030“,

má být:

„I 02.01, řádek 0030“;

řádek 100:

místo:

„I 02.00, řádek 0020“,

má být:

„I 02.01, řádek 0020“;

řádek 110:

místo:

„I 02.00, řádek 0040“,

má být:

„I 02.01, řádek 0040“.

Strany 20 a 21, příloha IV část 2 („Údaje o tržním riziku“), třetí sloupec („Odkaz na šablonu pro podávání zpráv“),

řádek 020:

místo:

„IF 04.00, řádek 0100“,

má být:

„I 04.00, řádek 0100“;

řádek 070:

místo:

„IF 04.00, řádek 0110“,

má být:

„I 04.00, řádek 0110“;

řádek 100:

místo:

„IF 04.00, řádek 0100“,

má být:

„I 04.00, řádek 0100“;

řádek 150:

místo:

„IF 04.00, řádek 0110“,

má být:

„I 04.00, řádek 0110“.

Strana 21, příloha IV část 2 („Údaje o tržním riziku“), šablona, první sloupec („Údaje o riziku pro trh“), třetí podsloupec:

místo:

„Požadavky na celkový kapitál podle každého přístupu (1)“,

má být:

„Požadavky na celkový kapitál podle každého přístupu“.

Strana 21, příloha IV část 2 („Údaje o tržním riziku“), šablona, druhý sloupec („Přístup“), řádek 130:

místo:

„z toho přístup založený na alternativních interních modelech (2)“,

má být:

„z toho přístup založený na alternativních interních modelech“.

Strana 21, příloha IV část 2 („Údaje o tržním riziku“), šablona, poznámka č. 3:

místo:

| „(3) | Kapitálové požadavky podle článku 9 nařízení (EU) 2019/2033.“, |
| --- | --- |

„(3)

má být:

| „(3) | Kapitálové požadavky podle článku 11 nařízení (EU) 2019/2033.“ |
| --- | --- |

„(3)

Na stranách 24 a 25 se v části 4 („Údaje o výjimkách“) čtvrtý sloupec („Článek 9“) zrušuje.

---