# Europos Sąjungos L 300/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 300 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. lapkričio 21d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 300

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. lapkričio 21d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2264, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas (Piadina Romagnola/Piada Romagnola (SGN)) | 1 |
| | * | 2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2265, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou (SGN)) | 3 |
| | * | 2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2266, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka (SGN)) | 4 |
| | * | 2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2267, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina (SKVN)) | 5 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2268, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 4 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, baigiama Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams nustatomas galutinis antidempingo muitas, naujojo eksportuotojo peržiūra ir nutraukiama importuojamų produktų registracija | 6 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2269 dėl Sąjungos paramos projekto Atsakingų inovacijų skatinimas dirbtinio intelekto srityje siekiant taikos ir saugumo įgyvendinimui | 11 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2270, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/2108, kuriuo remiamas biologinės saugos ir saugumo stiprinimas Lotynų Amerikoje laikantis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) dėl masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių neplatinimo įgyvendinimo | 21 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2271, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomos operacinės veiklos | 23 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2272, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Bosnijoje ir Hercegovinoje vykdomos operacinės veiklos | 25 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2273, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Juodkalnijos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Juodkalnijoje vykdomos operacinės veiklos | 27 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2274, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Serbijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Serbijos Respublikoje vykdomos operacinės veiklos | 29 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2275, kuriuo remiamas tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos (AAMVS) kūrimas siekiant užkirsti kelią neteisėtam platinimui | 31 |
| | * | 2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2276, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/2009 dėl Ukrainos pastangų kovoti su neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis rėmimo bendradarbiaujant su ESBO | 42 |
| | * | 2022 m. lapkričio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2277, kuriuo tenkinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnio 4 dalį pateiktas Italijos Respublikos prašymas netaikyti Komisijos reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8068) | 43 |
| | * | 2022 m. lapkričio 8 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2022/2278 dėl monetų emisijos apimties 2023 metais patvirtinimo (ECB/2022/40) | 46 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2264, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas (Piadina Romagnola/Piada Romagnola (SGN))

1

*

2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2265, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou (SGN))

3

*

2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2266, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka (SGN))

4

*

2022 m. lapkričio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2267, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina (SKVN))

5

*

2022 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2268, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 4 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, baigiama Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams nustatomas galutinis antidempingo muitas, naujojo eksportuotojo peržiūra ir nutraukiama importuojamų produktų registracija

6

SPRENDIMAI

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2269 dėl Sąjungos paramos projekto Atsakingų inovacijų skatinimas dirbtinio intelekto srityje siekiant taikos ir saugumo įgyvendinimui

11

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2270, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/2108, kuriuo remiamas biologinės saugos ir saugumo stiprinimas Lotynų Amerikoje laikantis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) dėl masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių neplatinimo įgyvendinimo

21

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2271, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomos operacinės veiklos

23

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2272, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Bosnijoje ir Hercegovinoje vykdomos operacinės veiklos

25

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2273, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Juodkalnijos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Juodkalnijoje vykdomos operacinės veiklos

27

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2274, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Serbijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Serbijos Respublikoje vykdomos operacinės veiklos

29

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2275, kuriuo remiamas tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos (AAMVS) kūrimas siekiant užkirsti kelią neteisėtam platinimui

31

*

2022 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/2276, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/2009 dėl Ukrainos pastangų kovoti su neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis rėmimo bendradarbiaujant su ESBO

42

*

2022 m. lapkričio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2277, kuriuo tenkinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnio 4 dalį pateiktas Italijos Respublikos prašymas netaikyti Komisijos reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8068)

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8068)

43

*

2022 m. lapkričio 8 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2022/2278 dėl monetų emisijos apimties 2023 metais patvirtinimo (ECB/2022/40)

46

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2264

2022 m. lapkričio 14 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas („Piadina Romagnola/Piada Romagnola“ (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Piadina Romagnola/Piada Romagnola“, kuri įregistruota Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1174/2014 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Piadina Romagnola/Piada Romagnola“, kuri įregistruota Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1174/2014 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Piadina Romagnola/Piada Romagnola“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. spalio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1174/2014, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Piadina Romagnola/Piada Romagnola (IGP)] (SGN)] (OL L 316, 2014 11 4, p. 3).

2

(3)  
  OL C 278, 2022 7 20, p. 27.

3

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2265

2022 m. lapkričio 14 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“ (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Graikijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Graikijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.1 klasei „Šviežia mėsa (ir subproduktai)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 281, 2022 7 22, p. 12.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2266

2022 m. lapkričio 14 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Kroatijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Kroatijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.2 klasei „Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 278, 2022 7 20, p. 35.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2267

2022 m. lapkričio 14 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina“ (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktą Kroatijos ir Slovėnijos pateikta paraiška įregistruoti pavadinimą „Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina“ kaip saugomą kilmės vietos nuorodą buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktą Kroatijos ir Slovėnijos pateikta paraiška įregistruoti pavadinimą „Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina“ kaip saugomą kilmės vietos nuorodą buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Meso istarskog goveda - boškarina/Meso istrskega goveda - boškarina“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.1 klasei „Šviežia mėsa (ir subproduktai)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 14 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 288, 2022 7 29, p. 46.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2268

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 4 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, baigiama Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams nustatomas galutinis antidempingo muitas, naujojo eksportuotojo peržiūra ir nutraukiama importuojamų produktų registracija

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 (2) (toliau – pradinis tyrimas) Taryba importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės dviračiams nustatė 30,6 % galutinį antidempingo muitą. Nuo tada buvo atlikti keli tyrimai, po kurių pradinės priemonės buvo išplėstos arba iš dalies pakeistos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 (2) (toliau – pradinis tyrimas) Taryba importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės dviračiams nustatė 30,6 % galutinį antidempingo muitą. Nuo tada buvo atlikti keli tyrimai, po kurių pradinės priemonės buvo išplėstos arba iš dalies pakeistos.

2

| (2) | Atlikus tarpinę peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (3) 11 straipsnio 3 dalį, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 502/2013 (4) iš dalies pakeitė priemones. Atliekant tą tyrimą nebuvo vykdoma Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka ir po jo paliktas galioti visai šaliai taikomas 48,5 % antidempingo muitas, pagrįstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1095/2005 (5) nustatytu dempingo skirtumu. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus tarpinę peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (3) 11 straipsnio 3 dalį, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 502/2013 (4) iš dalies pakeitė priemones. Atliekant tą tyrimą nebuvo vykdoma Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka ir po jo paliktas galioti visai šaliai taikomas 48,5 % antidempingo muitas, pagrįstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1095/2005 (5) nustatytu dempingo skirtumu.

3

4

5

| (3) | Šiuo metu galiojančios priemonės – antidempingo priemonės, nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1379 (6), pagal kurį importuojamam pareiškėjo pagamintam peržiūrimajam produktui taikomas 48,5 % galutinis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(3)

Šiuo metu galiojančios priemonės – antidempingo priemonės, nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1379 (6), pagal kurį importuojamam pareiškėjo pagamintam peržiūrimajam produktui taikomas 48,5 % galutinis antidempingo muitas.

6

2.   DABARTINIS TYRIMAS

DABARTINIS TYRIMAS

2.1.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymas atlikti peržiūrą

| (4) | Komisija gavo prašymą atlikti naujojo eksportuotojo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Prašymą 2019 m. rugsėjo 10 d. pateikė ir 2021 m. lapkričio 26 d. atnaujino Kinijos dviračių eksportuojantis gamintojas „Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd.“ (toliau – pareiškėjas). |
| --- | --- |

(4)

Komisija gavo prašymą atlikti naujojo eksportuotojo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Prašymą 2019 m. rugsėjo 10 d. pateikė ir 2021 m. lapkričio 26 d. atnaujino Kinijos dviračių eksportuojantis gamintojas „Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd.“ (toliau – pareiškėjas).

| (5) | Pareiškėjas teigė, kad nėra susijęs su jokiais dviračių eksportuojančiais gamintojais, kuriems taikomos galiojančios priemonės. Be to, pareiškėjai teigė, kad dviračius į Sąjungą eksportavo tik po pradinio tyrimo tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(5)

Pareiškėjas teigė, kad nėra susijęs su jokiais dviračių eksportuojančiais gamintojais, kuriems taikomos galiojančios priemonės. Be to, pareiškėjai teigė, kad dviračius į Sąjungą eksportavo tik po pradinio tyrimo tiriamojo laikotarpio.

2.2.   Naujojo eksportuotojo peržiūros inicijavimas

Naujojo eksportuotojo peržiūros inicijavimas

| (6) | Išnagrinėjusi turimus įrodymus, Komisija padarė išvadą, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių naujojo eksportuotojo peržiūrų inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Sąjungos gamintojams buvo suteikta galimybė teikti pastabas, ir Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/358 (7) dėl pareiškėjo inicijavo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379 peržiūrą. |
| --- | --- |

(6)

Išnagrinėjusi turimus įrodymus, Komisija padarė išvadą, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių naujojo eksportuotojo peržiūrų inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Sąjungos gamintojams buvo suteikta galimybė teikti pastabas, ir Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/358 (7) dėl pareiškėjo inicijavo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379 peržiūrą.

7

2.3.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (7) | Peržiūrimasis produktas – Kinijos kilmės dviračiai ir kitos pedalinės transporto priemonės (įskaitant transportinius triračius, tačiau išskyrus vienračius) be variklio, kurių KN kodai šiuo metu yra 8712 00 30 ir ex 8712 00 70 (TARIC kodai 8712007091, 8712007092 ir 8712007099). |
| --- | --- |

(7)

Peržiūrimasis produktas – Kinijos kilmės dviračiai ir kitos pedalinės transporto priemonės (įskaitant transportinius triračius, tačiau išskyrus vienračius) be variklio, kurių KN kodai šiuo metu yra 8712 00 30 ir ex 8712 00 70 (TARIC kodai 8712007091, 8712007092 ir 8712007099).

2.4.   Susijusios šalys

Susijusios šalys

| (8) | Komisija apie šios peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Sąjungos pramonei ir eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apie šios peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Sąjungos pramonei ir eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir būti išklausytoms.

| (9) | Peržiūros inicijavimo dieną Komisija paprašė pareiškėjo užpildyti klausimyną. |
| --- | --- |

(9)

Peržiūros inicijavimo dieną Komisija paprašė pareiškėjo užpildyti klausimyną.

2.5.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (10) | Atliekant tyrimą nagrinėtas 2021 m. sausio 1 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(10)

Atliekant tyrimą nagrinėtas 2021 m. sausio 1 d. – 2021 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis).

2.6.   Informacijos atskleidimas

Informacijos atskleidimas

| (11) | 2022 m. liepos 29 d. Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims ketinanti peržiūros tyrimą užbaigti nenustatydama pareiškėjui individualaus dempingo skirtumo. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(11)

2022 m. liepos 29 d. Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims ketinanti peržiūros tyrimą užbaigti nenustatydama pareiškėjui individualaus dempingo skirtumo. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas.

| (12) | 2022 m. rugpjūčio 12 d. pateiktose pastabose pareiškėjas nesutiko su Komisijos analize, po kurios atsisakyta suteikti naujojo eksportuotojo statusą remiantis pareiškėjo pardavimo tipiškumu, ir teigė, kad toks sprendimas neturi teisinio pagrindo ir kad jis neatitinka Kolegijos ir Apeliacinio komiteto ataskaitų byloje Meksika – galutinės antidempingo priemonės jautienai ir ryžiams (8). |
| --- | --- |

(12)

2022 m. rugpjūčio 12 d. pateiktose pastabose pareiškėjas nesutiko su Komisijos analize, po kurios atsisakyta suteikti naujojo eksportuotojo statusą remiantis pareiškėjo pardavimo tipiškumu, ir teigė, kad toks sprendimas neturi teisinio pagrindo ir kad jis neatitinka Kolegijos ir Apeliacinio komiteto ataskaitų byloje Meksika – galutinės antidempingo priemonės jautienai ir ryžiams (8).

Meksika – galutinės antidempingo priemonės jautienai ir ryžiams

8

| (13) | Komisija pažymi, kad Kolegija ir Apeliacinis komitetas nagrinėjo sąlygas, kuriomis priimamas arba atmetamas prašymas naujojo eksportuotojo peržiūrą atlikti skubos tvarka, kaip nustatyta Meksikos teisėje. Šiuo atveju Komisija priėmė pareiškėjo prašymą ir kaip tinkama inicijavo naujojo eksportuotojo peržiūrą, tačiau tam, kad galėtų patikimai apskaičiuoti dempingo skirtumą, Komisijai reikia patikimos eksporto kainos, kuri, kaip manoma, atspindi įprastą atitinkamo eksportuojančio gamintojo kainodaros politiką. Kaip paaiškinta 25–28 konstatuojamosiose dalyse, pareiškėjo nurodytas sandoris negali būti naudojamas kaip pagrindas dempingo skirtumui apskaičiuoti, nes nepakankamai tiksliai atspindi įprastinę ir tvarią eksporto kainodaros politiką, kad juo remiantis būtų galima nustatyti individualų dempingo skirtumą, kuris būtų taikomas būsimiems sandoriams. Todėl šis tvirtinimas atmestas. |
| --- | --- |

(13)

Komisija pažymi, kad Kolegija ir Apeliacinis komitetas nagrinėjo sąlygas, kuriomis priimamas arba atmetamas prašymas naujojo eksportuotojo peržiūrą atlikti skubos tvarka, kaip nustatyta Meksikos teisėje. Šiuo atveju Komisija priėmė pareiškėjo prašymą ir kaip tinkama inicijavo naujojo eksportuotojo peržiūrą, tačiau tam, kad galėtų patikimai apskaičiuoti dempingo skirtumą, Komisijai reikia patikimos eksporto kainos, kuri, kaip manoma, atspindi įprastą atitinkamo eksportuojančio gamintojo kainodaros politiką. Kaip paaiškinta 25–28 konstatuojamosiose dalyse, pareiškėjo nurodytas sandoris negali būti naudojamas kaip pagrindas dempingo skirtumui apskaičiuoti, nes nepakankamai tiksliai atspindi įprastinę ir tvarią eksporto kainodaros politiką, kad juo remiantis būtų galima nustatyti individualų dempingo skirtumą, kuris būtų taikomas būsimiems sandoriams. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

| (14) | Pareiškėjas nurodė kelis naujojo eksportuotojo peržiūros tyrimus, per kuriuos nagrinėti eksportuotojai sudarė tik vieną pardavimo sandorį, o palankus dempingo skirtumas jiems vis dėlto buvo nustatytas. Pareiškėjas paprašė Komisijos laikytis nuoseklios praktikos prašymo šioje byloje atžvilgiu. |
| --- | --- |

(14)

Pareiškėjas nurodė kelis naujojo eksportuotojo peržiūros tyrimus, per kuriuos nagrinėti eksportuotojai sudarė tik vieną pardavimo sandorį, o palankus dempingo skirtumas jiems vis dėlto buvo nustatytas. Pareiškėjas paprašė Komisijos laikytis nuoseklios praktikos prašymo šioje byloje atžvilgiu.

| (15) | Peržiūros, kurias pareiškėjas nurodė, buvo susijusios su tyrimais, kurios atliekant buvo duomenų apie atrinktų bendrovių vidutines eksporto kainas. Todėl individualių dempingo skirtumų nustatyti nereikėjo. Priešingai, nei teigia pareiškėjas, Komisijos taikytas naujo eksportuotojo padėties vertinimo metodas yra nuoseklus. Atlikdama peržiūrą dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgšties (9), Komisija negalėjo naudoti eksporto kainos, todėl peržiūra buvo baigta ir pareiškėjui individuali norma nenustatyta. |
| --- | --- |

(15)

Peržiūros, kurias pareiškėjas nurodė, buvo susijusios su tyrimais, kurios atliekant buvo duomenų apie atrinktų bendrovių vidutines eksporto kainas. Todėl individualių dempingo skirtumų nustatyti nereikėjo. Priešingai, nei teigia pareiškėjas, Komisijos taikytas naujo eksportuotojo padėties vertinimo metodas yra nuoseklus. Atlikdama peržiūrą dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgšties (9), Komisija negalėjo naudoti eksporto kainos, todėl peržiūra buvo baigta ir pareiškėjui individuali norma nenustatyta.

9

| (16) | Pareiškėjas teigė, kad Komisija, nustatydama pardavimo tipiškumą, lygindama eksporto kainą su statistiniais duomenimis ir vertindama pirkėjo taikytą perpardavimo kainą, klaidingai įvertino faktinius įrodymus. |
| --- | --- |

(16)

Pareiškėjas teigė, kad Komisija, nustatydama pardavimo tipiškumą, lygindama eksporto kainą su statistiniais duomenimis ir vertindama pirkėjo taikytą perpardavimo kainą, klaidingai įvertino faktinius įrodymus.

| (17) | Dėl eksporto kainos palyginimo pareiškėjas teigė, kad jo produktai laikomi aukščiausios klasės gaminiais, kurių dizainas įvertintas apdovanojimais tarptautiniuose konkursuose, todėl palyginimas su mišriais statistiniais duomenimis, rodantis didesnę kainą, nėra tinkamas. Pareiškėjas taip pat ginčijo Austrijos importuotojo pateiktos informacijos aktualumą, nes importuotojas sandorį apibūdino kaip bandomąjį, o pareiškėjo požiūriu, tai buvo įprastas sandoris, o ne bandymas. |
| --- | --- |

(17)

Dėl eksporto kainos palyginimo pareiškėjas teigė, kad jo produktai laikomi aukščiausios klasės gaminiais, kurių dizainas įvertintas apdovanojimais tarptautiniuose konkursuose, todėl palyginimas su mišriais statistiniais duomenimis, rodantis didesnę kainą, nėra tinkamas. Pareiškėjas taip pat ginčijo Austrijos importuotojo pateiktos informacijos aktualumą, nes importuotojas sandorį apibūdino kaip bandomąjį, o pareiškėjo požiūriu, tai buvo įprastas sandoris, o ne bandymas.

| (18) | Komisija pažymi, kad nė viename iš pareiškėjo argumentų nebuvo jokios informacijos, kuri leistų suabejoti informacija, į kurią Komisija atsižvelgė vertindama faktus. Todėl jie atmetami. |
| --- | --- |

(18)

Komisija pažymi, kad nė viename iš pareiškėjo argumentų nebuvo jokios informacijos, kuri leistų suabejoti informacija, į kurią Komisija atsižvelgė vertindama faktus. Todėl jie atmetami.

| (19) | Kaip alternatyvą pareiškėjas pasiūlė stebėti priemones arba nustatyti minimalią importo kainą. |
| --- | --- |

(19)

Kaip alternatyvą pareiškėjas pasiūlė stebėti priemones arba nustatyti minimalią importo kainą.

| (20) | Komisija negali priimti nė vieno iš šių dviejų pareiškėjo prašymų. Nei stebėsena, nei minimali importo kaina nėra tinkama priemonė naujo eksportuojančio gamintojo atveju. Kalbant apie pareiškėjo kaip pavyzdį nurodytą stebėseną, vykdytą smeigtukų ir sąvaržų, sankabų bei sankabėlių byloje (10), tuomet buvo stebima importo padėtis, tačiau tokiomis aplinkybėmis, kai antidempingo priemonės nebuvo nustatytos. Minimali importo kaina yra priemonė visam nagrinėjamosios šalies eksportui taikytino muito dydžiui nustatyti, kurią Komisija taiko tyrime, kai mano, kad ši priemonė yra tinkama atsižvelgiant į konkrečias bylos aplinkybes. Šiuo atveju priemonės yra ad valorem muitai, o naujojo eksportuotojo peržiūros tikslas nėra peržiūrėti priemonių formą. |
| --- | --- |

(20)

Komisija negali priimti nė vieno iš šių dviejų pareiškėjo prašymų. Nei stebėsena, nei minimali importo kaina nėra tinkama priemonė naujo eksportuojančio gamintojo atveju. Kalbant apie pareiškėjo kaip pavyzdį nurodytą stebėseną, vykdytą smeigtukų ir sąvaržų, sankabų bei sankabėlių byloje (10), tuomet buvo stebima importo padėtis, tačiau tokiomis aplinkybėmis, kai antidempingo priemonės nebuvo nustatytos. Minimali importo kaina yra priemonė visam nagrinėjamosios šalies eksportui taikytino muito dydžiui nustatyti, kurią Komisija taiko tyrime, kai mano, kad ši priemonė yra tinkama atsižvelgiant į konkrečias bylos aplinkybes. Šiuo atveju priemonės yra ad valorem muitai, o naujojo eksportuotojo peržiūros tikslas nėra peržiūrėti priemonių formą.

10

ad valorem

3.   TYRIMO REZULTATAI

TYRIMO REZULTATAI

3.1.   Kriterijai nustatyti naują eksportuojantį gamintoją

Kriterijai nustatyti naują eksportuojantį gamintoją

| (21) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį tam, kad gamintojas būtų laikomas nauju eksportuojančiu gamintoju, turi būti įvykdyti šie kriterijai:






  a) | tiriamuoju laikotarpiu, kuriuo remiantis nustatytos priemonės, jis neeksportavo į Sąjungą nagrinėjamojo produkto; |
| --- | --- | --- |

(21)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį tam, kad gamintojas būtų laikomas nauju eksportuojančiu gamintoju, turi būti įvykdyti šie kriterijai:

a)

tiriamuoju laikotarpiu, kuriuo remiantis nustatytos priemonės, jis neeksportavo į Sąjungą nagrinėjamojo produkto;

| b) | jis nėra susijęs su jokiu Kinijos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos galiojančios antidempingo priemonės, ir |
| --- | --- |

b)

jis nėra susijęs su jokiu Kinijos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos galiojančios antidempingo priemonės, ir

| c) | jis faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po pradinio tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį. |
| --- | --- |

c)

jis faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po pradinio tiriamojo laikotarpio arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį.

| (22) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad pareiškėjas per pradinį tiriamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto neeksportavo. |
| --- | --- |

(22)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad pareiškėjas per pradinį tiriamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto neeksportavo.

| (23) | Pareiškėjas įrodė, kad nėra susijęs su jokiu Kinijos eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos nagrinėjamajam produktui nustatytos galiojančios antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(23)

Pareiškėjas įrodė, kad nėra susijęs su jokiu Kinijos eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos nagrinėjamajam produktui nustatytos galiojančios antidempingo priemonės.

| (24) | Vertindama kriterijų, ar pareiškėjas nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą pradėjo eksportuoti po pradinio tiriamojo laikotarpio, Komisija išnagrinėjo toliau aptariamus aspektus. Pareiškėjas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) sudarė tik vieną riboto kiekio eksporto sandorį, todėl Komisija nagrinėjo, ar tuo eksporto sandoriu galima pakankamai patikimai remtis sprendžiant, kokia bus pareiškėjo dabartinė ir būsima eksporto politika. Komisija toliau analizavo pareiškėjo eksportuoto kiekio, palyginti su visa jo produkcija, dalį ir pardavimo į ES kainas, palyginti su kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų, kurie per PTL į ES eksportavo didelį kiekį, vidutinėmis kainomis. |
| --- | --- |

(24)

Vertindama kriterijų, ar pareiškėjas nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą pradėjo eksportuoti po pradinio tiriamojo laikotarpio, Komisija išnagrinėjo toliau aptariamus aspektus. Pareiškėjas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) sudarė tik vieną riboto kiekio eksporto sandorį, todėl Komisija nagrinėjo, ar tuo eksporto sandoriu galima pakankamai patikimai remtis sprendžiant, kokia bus pareiškėjo dabartinė ir būsima eksporto politika. Komisija toliau analizavo pareiškėjo eksportuoto kiekio, palyginti su visa jo produkcija, dalį ir pardavimo į ES kainas, palyginti su kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų, kurie per PTL į ES eksportavo didelį kiekį, vidutinėmis kainomis.

| (25) | Pareiškėjas atliko vieną pardavimo sandorį – Austrijos importuotojui pardavė 30 vaikiškų dviračių, kurie sudaro 1 % visos jo produkcijos. Pareiškėjo sandorio CIF kaina buvo 73 % (11) didesnė už vidutinę kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų kainą Austrijos rinkoje. Tai rodo, kad šis sandoris buvo sudarytas ne įprastomis komercinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(25)

Pareiškėjas atliko vieną pardavimo sandorį – Austrijos importuotojui pardavė 30 vaikiškų dviračių, kurie sudaro 1 % visos jo produkcijos. Pareiškėjo sandorio CIF kaina buvo 73 % (11) didesnė už vidutinę kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų kainą Austrijos rinkoje. Tai rodo, kad šis sandoris buvo sudarytas ne įprastomis komercinėmis sąlygomis.

11

| (26) | Norėdama gauti daugiau informacijos apie sandorio pobūdį ir perpardavimo vertę, Komisija susisiekė su importuotoju. |
| --- | --- |

(26)

Norėdama gauti daugiau informacijos apie sandorio pobūdį ir perpardavimo vertę, Komisija susisiekė su importuotoju.

| (27) | Austrijos importuotojas taip pat patvirtino, kad tai buvo tik bandomasis sandoris (o ne įprastas verslo sandoris), kad pirkimo kaina buvo per didelė ir kad dėl to jis dviračius galutiniams vartotojams perpardavė mažesne nei pirkimo kaina. |
| --- | --- |

(27)

Austrijos importuotojas taip pat patvirtino, kad tai buvo tik bandomasis sandoris (o ne įprastas verslo sandoris), kad pirkimo kaina buvo per didelė ir kad dėl to jis dviračius galutiniams vartotojams perpardavė mažesne nei pirkimo kaina.

3.2.   Išvada

Išvada

| (28) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nusprendė, kad pareiškėjo nurodytas sandoris nėra pakankamai tipiškas ir nepakankamai tiksliai atspindi pareiškėjo dabartinę ir būsimą eksporto kainodaros politiką, kad juo remiantis būtų galima nustatyti individualų dempingo skirtumą. Todėl peržiūros tyrimas turėtų būti baigtas. |
| --- | --- |

(28)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nusprendė, kad pareiškėjo nurodytas sandoris nėra pakankamai tipiškas ir nepakankamai tiksliai atspindi pareiškėjo dabartinę ir būsimą eksporto kainodaros politiką, kad juo remiantis būtų galima nustatyti individualų dempingo skirtumą. Todėl peržiūros tyrimas turėtų būti baigtas.

4.   ANTIDEMPINGO MUITO TAIKYMAS

ANTIDEMPINGO MUITO TAIKYMAS

| (29) | Atsižvelgusi į minėtus nustatytus faktus, Komisija padarė išvadą, kad peržiūra dėl importuojamų Kinijos kilmės pareiškėjo gaminamų dviračių turėtų būti baigta. Pareiškėjo pagamintiems produktams turėtų būti taikomas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379 1 straipsnio 2 dalį visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas. Taigi reikėtų neberegistruoti pareiškėjo importuojamų produktų ir nuo šios peržiūros inicijavimo dienos šiems produktams turėtų būti taikomas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1379 nustatytas visos šalies mastu visoms kitoms bendrovėms taikomas 48,5 % muitas. Tai nedaro poveikio importuotojų, prašančių, kad jiems pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 8 dalį būtų grąžinti jų sumokėti muitai, galimybėms. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgusi į minėtus nustatytus faktus, Komisija padarė išvadą, kad peržiūra dėl importuojamų Kinijos kilmės pareiškėjo gaminamų dviračių turėtų būti baigta. Pareiškėjo pagamintiems produktams turėtų būti taikomas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379 1 straipsnio 2 dalį visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas. Taigi reikėtų neberegistruoti pareiškėjo importuojamų produktų ir nuo šios peržiūros inicijavimo dienos šiems produktams turėtų būti taikomas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1379 nustatytas visos šalies mastu visoms kitoms bendrovėms taikomas 48,5 % muitas. Tai nedaro poveikio importuotojų, prašančių, kad jiems pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 8 dalį būtų grąžinti jų sumokėti muitai, galimybėms.

| (30) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(30)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/358 inicijuota naujojo eksportuotojo peržiūra baigiama.

2.   Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/358 2 straipsnis panaikinamas.

3.   Importuojamiems bendrovės „Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd.“ pagamintiems produktams taikomas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379 1 straipsnį visoms kitoms Kinijos Liaudies Respublikos bendrovėms taikomas antidempingo muitas (papildomas TARIC kodas B999).

2 straipsnis

1.   Muitinėms nurodoma nutraukti importuojamų produktų registraciją, vykdytą pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/358 3 straipsnį.

2.   Produktams, kurie buvo registruojami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/358 3 straipsnį, nuo 2022 m. kovo 3 d. taikomas 1 straipsnio 3 dalyje nurodytas antidempingo muitas.

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  1993 m. rugsėjo 8 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2474/93, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito galutinį surinkimą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračių importui į Bendriją (OL L 228, 1993 9 9, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51).

3

(4)  
  2013 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 502/2013, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 990/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 153, 2013 6 5, p. 17).

4

(5)  
  2005 m. liepos 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1095/2005, nustatantis galutinį antidempingo muitą dviračių, kurių kilmės šalis yra Vietnamas, importui ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1524/2000, nustatantį galutinį antidempingo muitą dviračių, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui (OL L 183, 2005 7 14, p. 1).

5

(6)  
  2019 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1379, kuriuo pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams nustatomas galutinis antidempingo muitas, taip pat taikomas importuojamiems iš Indonezijos, Malaizijos, Šri Lankos, Tuniso, Kambodžos, Pakistano ir Filipinų siunčiamiems dviračiams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip šių šalių kilmės (OL L 225, 2019 8 29, p. 1).

6

(7)  
  2022 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/358, kuriuo inicijuojama Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1379, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams nustatomas galutinis antidempingo muitas, peržiūra dėl vieno naujojo Kinijos eksportuotojo, panaikinamas muitas importuojamiems to eksportuojančio gamintojo produktams ir nustatomas reikalavimas registruoti šiuos produktus (OL L 68, 2022 3 3, p. 9).

7

(8)  Apeliacinio komiteto ataskaita Meksika – antidempingo priemonės ryžiams, 323 punktas.

8

Meksika – antidempingo priemonės ryžiams

(9)  
  2022 m. balandžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/619, kuriuo nutraukiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/2230, kuriuo importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai nustatomas galutinis antidempingo muitas, peržiūros dėl trijų naujųjų Kinijos eksportuojančių gamintojų, nustatomas muitas importuojamiems tų gamintojų produktams ir nutraukiama jų registracija (OL L 115, 2022 4 13, p. 66).

9

(10)  
  2020 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1202, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės smeigtukų ir sąvaržų, sankabų bei sankabėlių ir nustatoma Kinijos Liaudies Respublikos kilmės smeigtukų ir sąvaržų, sankabų bei sankabėlių importo priežiūra (OL L 269, 2020 8 17, p. 40).

10

(11)  Bendrovės pardavimo ES rinkoje kaina palyginta su vidutine importo iš Kinijos kaina konkrečioje ES rinkoje tuo pačiu laikotarpiu. Šis palyginimas atliktas remiantis CIF kaina, t. y. dviračių kaina prie ES sienos. Atsižvelgiant į 48,5 % antidempingo muitą, kaina buvo 99 % didesnė.

11

---

SPRENDIMAI

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/11

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2022/2269

2022 m. lapkričio 18 d.

dėl Sąjungos paramos projekto „Atsakingų inovacijų skatinimas dirbtinio intelekto srityje siekiant taikos ir saugumo“ įgyvendinimui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2016 m. Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje pabrėžiama, kad Sąjunga padidins savo indėlį į bendrą saugumą; |
| --- | --- |

(1)

2016 m. Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje pabrėžiama, kad Sąjunga padidins savo indėlį į bendrą saugumą;

| (2) | 2018 m. Sąjungos kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir jų šaudmenimis strategijoje „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ pažymėta, kad Sąjunga pasinaudos atitinkamomis priemonėmis, kad paremtų mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą patikimų ir ekonomiškai efektyvių technologijų, skirtų ŠLG ir jų šaudmenų saugumui užtikrinti ir nukreipimo rizikai sumažinti, srityje. Be to, išvadose dėl tos strategijos priėmimo Taryba pažymėjo pakitusią saugumo aplinką, įskaitant terorizmo Sąjungoje grėsmę ir ŠLG konstrukcijos ir technologijos pokyčius, kurie turi įtakos Vyriausybių gebėjimui šalinti tą grėsmę; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. Sąjungos kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir jų šaudmenimis strategijoje „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ pažymėta, kad Sąjunga pasinaudos atitinkamomis priemonėmis, kad paremtų mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą patikimų ir ekonomiškai efektyvių technologijų, skirtų ŠLG ir jų šaudmenų saugumui užtikrinti ir nukreipimo rizikai sumažinti, srityje. Be to, išvadose dėl tos strategijos priėmimo Taryba pažymėjo pakitusią saugumo aplinką, įskaitant terorizmo Sąjungoje grėsmę ir ŠLG konstrukcijos ir technologijos pokyčius, kurie turi įtakos Vyriausybių gebėjimui šalinti tą grėsmę;

| (3) | 2018 m. Komisijos komunikate „Dirbtinis intelektas Europai“ pažymima, kad pagrindinis visos paramos su dirbtiniu intelektu (DI) susijusiems moksliniams tyrimams principas bus atsakingo DI plėtojimas. Joje dar pažymima, kad, kadangi DI galima lengvai prekiauti tarptautiniu mastu, šioje srityje ilgalaikį poveikį užtikrintų tik pasaulinio masto sprendimai ir kad Sąjunga skatins naudoti DI ir apskritai visas technologijas, kad būtų lengviau spręsti pasaulinio masto problemas, įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų (JT) darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

(3)

2018 m. Komisijos komunikate „Dirbtinis intelektas Europai“ pažymima, kad pagrindinis visos paramos su dirbtiniu intelektu (DI) susijusiems moksliniams tyrimams principas bus atsakingo DI plėtojimas. Joje dar pažymima, kad, kadangi DI galima lengvai prekiauti tarptautiniu mastu, šioje srityje ilgalaikį poveikį užtikrintų tik pasaulinio masto sprendimai ir kad Sąjunga skatins naudoti DI ir apskritai visas technologijas, kad būtų lengviau spręsti pasaulinio masto problemas, įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą ir siekti Jungtinių Tautų (JT) darnaus vystymosi tikslų;

| (4) | 2019 m. aukščiausiojo lygio susitikime dėl DI geriems tikslams „AI for Good“ JT Generalinis sekretorius pažymėjo, kad norint pasinaudoti DI teikiama nauda ir mažinti riziką, visi turime dirbti kartu – Vyriausybės, pramonės sektoriai, akademinė bendruomenė ir pilietinė visuomenė, – kad sukurtume struktūras ir sistemas, kurios sudarytų sąlygas atsakingoms inovacijoms; |
| --- | --- |

(4)

2019 m. aukščiausiojo lygio susitikime dėl DI geriems tikslams „AI for Good“ JT Generalinis sekretorius pažymėjo, kad norint pasinaudoti DI teikiama nauda ir mažinti riziką, visi turime dirbti kartu – Vyriausybės, pramonės sektoriai, akademinė bendruomenė ir pilietinė visuomenė, – kad sukurtume struktūras ir sistemas, kurios sudarytų sąlygas atsakingoms inovacijoms;

| (5) | Sąjunga nori prisidėti prie atsakingo DI plėtojimo, kolektyvinio saugumo ir potencialo, kad DI teikiamomis galimybėmis būtų naudojamasi siekiant JT darnaus vystymosi tikslų ir sprendžiant iškylančius DI taikos ir saugumo uždavinius; |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga nori prisidėti prie atsakingo DI plėtojimo, kolektyvinio saugumo ir potencialo, kad DI teikiamomis galimybėmis būtų naudojamasi siekiant JT darnaus vystymosi tikslų ir sprendžiant iškylančius DI taikos ir saugumo uždavinius;

| (6) | Sąjunga turėtų remti projekto „Atsakingų inovacijų skatinimas dirbtinio intelekto srityje siekiant taikos ir saugumo“ įgyvendinimą, |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga turėtų remti projekto „Atsakingų inovacijų skatinimas dirbtinio intelekto srityje siekiant taikos ir saugumo“ įgyvendinimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekiant įgyvendinti Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją ir atsižvelgiant į Sąjungos kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais ir jų šaudmenimis strategiją „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ ir Komisijos komunikatą „Dirbtinis intelektas Europai“, Sąjunga remia projekto „Atsakingų inovacijų skatinimas dirbtinio intelekto srityje siekiant taikos ir saugumo“ įgyvendinimą.

2.   Sąjungos remsima projekto veikla siekiama konkretaus tikslo: remti didesnį civilinės dirbtinio intelekto (DI) bendruomenės dalyvavimą mažinant riziką, kurią neatsakingų subjektų vykdomas civilinių DI tyrimų ir inovacijų nukreipimas ir netinkamas naudojimas gali kelti tarptautinei taikai ir saugumui:

| — | padidinant suvokimą, kaip DI mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimo bei sklaidos sprendimai gali daryti poveikį nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizikai ir savo ruožtu kelti riziką arba teikti galimybes taikai ir saugumui, |
| --- | --- |

—

padidinant suvokimą, kaip DI mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimo bei sklaidos sprendimai gali daryti poveikį nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizikai ir savo ruožtu kelti riziką arba teikti galimybes taikai ir saugumui,

| — | skatinant atsakingus inovacijų procesus, metodus ir priemones, kurie gali padėti užtikrinti taikų civilinių inovacijų taikymą ir atsakingą DI žinių sklaidą. Tuo tikslu pagal projektą bus remiama gebėjimų stiprinimo, mokslinių tyrimų ir dalyvavimo veikla, kuria vykdant atsakingus inovacijų procesus, pasaulinėje civilinėje DI bendruomenėje didinamas gebėjimas atsižvelgti į taikos ir saugumo riziką, kylančią dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio DI nukreipimo ir netinkamo naudojimo, ir tą riziką pašalinti; ir stiprinamas rizikos mažinimo pastangų plėtojant atsakingą DI civilinėje sferoje ryšys su pastangomis, kurios jau yra dedamos nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenėje tarpvyriausybiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

skatinant atsakingus inovacijų procesus, metodus ir priemones, kurie gali padėti užtikrinti taikų civilinių inovacijų taikymą ir atsakingą DI žinių sklaidą. Tuo tikslu pagal projektą bus remiama gebėjimų stiprinimo, mokslinių tyrimų ir dalyvavimo veikla, kuria vykdant atsakingus inovacijų procesus, pasaulinėje civilinėje DI bendruomenėje didinamas gebėjimas atsižvelgti į taikos ir saugumo riziką, kylančią dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio DI nukreipimo ir netinkamo naudojimo, ir tą riziką pašalinti; ir stiprinamas rizikos mažinimo pastangų plėtojant atsakingą DI civilinėje sferoje ryšys su pastangomis, kurios jau yra dedamos nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenėje tarpvyriausybiniu lygmeniu.

3.   Vykdant 1 ir 2 dalyse nurodytą projekto veiklą neketinama nustatyti jokių naujų standartų, principų ar reguliavimo priemonių arba kitaip kištis į valstybių narių kompetencijai priklausančias sritis. Vietoj to ketinama vystyti atsakingas civilines inovacijas siekiant atsižvelgti į taikos ir saugumo riziką, kylančią dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio DI nukreipimo ir netinkamo naudojimo, ir šviesti apie esamas atitinkamas tarpvyriausybines pastangas.

4.   Išsamus projekto aprašymas pateikiamas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnyje nurodyto projekto techninį įgyvendinimą vykdo Jungtinių Tautų nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA), o paramą jam teikia Stokholmo tarptautinis taikos tyrimų institutas (SIPRI).

3.   UNODA, remiamas SIPRI, šias užduotis atlieka vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis su UNODA ir SIPRI sudaro būtinus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytam Sąjungos finansuojamam projektui įgyvendinti skiriama finansinė orientacinė suma yra 1 782 285,71 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad išlaidos, finansuojamos iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos, būtų valdomos tinkamai. Šiuo tikslu ji su UNODA sudaro susitarimą dėl įnašo. Susitarime dėl įnašo numatoma, kad UNODA turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atitinkantį jo dydį.

4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą susitarimą dėl įnašo. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, jei jų kyla to proceso metu, ir praneša to susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis teikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitas, grindžiamas UNODA ir SIPRI kas ketvirtį rengiamomis bendromis ataskaitomis. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo įvertinimo pagrindas.

2.   Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnyje nurodyto projekto įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo dėl įnašo sudarymo. Tačiau, jei per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas, šis sprendimas netenka galios praėjus šešiems mėnesiams nuo jo įsigaliojimo dienos.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

PRIEDAS

PROJEKTO DOKUMENTAS

Atsakingų inovacijų skatinimas DI srityje siekiant taikos ir saugumo

1.   BENDRA INFORMACIJA

Pastarojo meto dirbtinio intelekto (DI) pažanga atvėrė naujų galimybių remti ir išlaikyti taiką ir saugumą, pavyzdžiui, tobulinant technologijas tokiose srityse kaip ankstyvasis perspėjimas apie konfliktus ir ginklų bei eksporto kontrolės patikra. Kita vertus, ši pažanga atnešė naujų būdų kelti (arba aštrinti) įtampą, konfliktus ir nesaugumą tarp valstybių ir valstybėse. Tam tikrų dirbtinio intelekto prietaikų, pvz., autonominių mirtinų ginklų sistemų, keliama rizika yra iškilusi kaip viena pagrindinių ginklų kontrolės bendruomenei susirūpinimą keliančių problemų. Vienas iš rizikos scenarijų, kuriam reikia skirti daugiau dėmesio ir į kurį atsakyti dabartinių ginklų kontrolės ir diplomatinių pastangų gali nepakakti, yra neatsakingų subjektų, įskaitant piktavalius nevalstybinius subjektus, vykdomas civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimas ir netinkamas naudojimas, pavyzdžiui, netinkamas generatyvinių antagonistinių tinklų naudojimas gaminant sintetinės vaizdo sankaitos produktus dezinformacijos kampanijoms.

DI yra didelio poveikio technologija, turinti didelį potencialą tapti plačiai naudojama. DI moksliniai tyrimai ir inovacijos, plėtojami civilinėms reikmėms, galėtų būti (palyginti lengvai) prieinami tam tikriems subjektams ir jų nukreipiami kenkėjiškiems ar trikdantiems tikslams, o tai galėtų turėti įtakos tarptautinei taikai ir saugumui. Civilinių technologijų nukreipimas ir netinkamas naudojimas nėra nei nauji reiškiniai, nei tik išskirtinai susiję su DI. Nesenas to pavyzdys susijusioje robotikos srityje yra grupuotės „Da’esh“ / ISIS vykdomas rekreacinių bepiločių orlaivių suginklinimas ir naudojimas Sirijoje. Tačiau DI atveju problemą komplikuoja keli veiksniai: neapčiuopiamas ir greitai besikeičiantis DI algoritmų ir duomenų pobūdis, dėl ko jų perdavimą ir (arba) platinimą sunku kontroliuoti, privačiojo sektoriaus vadovaujamas vaidmuo mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų ekosistemoje ir su tuo susijęs poreikis apsaugoti nuosavybinius algoritmus ir žmogiškųjų ekspertinių žinių ir materialinių išteklių, sudarančių galimybę pakeisti DI technologijų paskirtį, prieinamumas visame pasaulyje. Tuo tarpu tie, kurie dirba DI srityje civiliniame sektoriuje, pernelyg dažnai nežino, kokį poveikį jų darbo vaisių nukreipimas ir netinkamas naudojimas galėtų turėti tarptautinei taikai ir saugumui, arba nesiryžta dalyvauti ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenėse vykstančiose diskusijose apie su DI susijusią riziką.

Reikia remti aktyvesnį civilinio pritaikymo DI bendruomenės įsitraukimą, kad būtų suprantama ir mažinama rizika taikai ir saugumui, susijusi su neatsakingų subjektų vykdomu civilinio pritaikymo DI technologijų nukreipimu ir netinkamu naudojimu. Stokholmo tarptautinio taikos tyrimų instituto (SIPRI) ir Jungtinių Tautų nusiginklavimo reikalų biuro (UNODA) atveju tai būtų galima pasiekti labiau skatinant atsakingas inovacijas pasaulinėje civilinio pritaikymo DI bendruomenėje. Iš ankstesnio SIPRI ir UNODA darbo matyti, kad atsakingos inovacijos, kaip savireguliacinis mechanizmas, galėtų suteikti pasaulinei civilinio pritaikymo DI bendruomenei praktinių priemonių ir metodų, kad būtų galima identifikuoti riziką, kurią civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimas ir netinkamas naudojimas galėtų kelti taikai ir saugumui, ir padėti užkirsti jai kelią bei ją sumažinti. SIPRI ir UNODA darbe taip pat buvo nustatytos metodikos ir kelios vykdomos į civilinį pritaikymą orientuotos iniciatyvos dėl atsakingo DI, kuriomis galėtų būti remiamasi siekiant didinti civilinio pritaikymo DI bendruomenės informuotumą apie ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo klausimus, ekspertų diskusijas ir valstybių pozicijas dėl DI atsakingo plėtojimo, sklaidos ir naudojimo, taip pat patirtį, kurios reikia pasimokyti iš gynybos sektoriaus atsakomybei priklausančio darbo (1). Labai svarbu tai, kad šis ankstesnis darbas aiškiai parodė, kad bendradarbiavimas su gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) studentais, kurie su DI dirba dar mokymosi etape, yra esminis bet kokių veiksmingų atsakingų inovacijų pastangų elementas.

2.   TIKSLAI

Šiais projektais siekiama remti didesnį civilinio pritaikymo DI bendruomenės dalyvavimą mažinant riziką, kurią neatsakingų subjektų vykdomas civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimas ir netinkamas naudojimas gali kelti tarptautinei taikai ir saugumui. Jais to siekiama, pirma, padidinant suvokimą, kaip sprendimai DI mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimo bei sklaidos srityje gali daryti poveikį nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizikai ir taip kelti riziką arba sudaryti galimybes taikai ir saugumui, ir, antra, skatinant atsakingus inovacijų procesus, metodus ir priemones, kurie gali padėti užtikrinti taikų civilinių inovacijų taikymą ir atsakingą su DI susijusių žinių sklaidą. Šiuo tikslu projektais remiama gebėjimų stiprinimo, mokslinių tyrimų ir angažavimosi veikla, kuria i) vykdant atsakingus inovacijų procesus pasaulinėje civilinio pritaikymo DI bendruomenėje bus didinamas gebėjimas atsižvelgti į riziką taikai ir saugumui, kylančią dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI nukreipimo ir netinkamo naudojimo, ir tą riziką pašalinti ir ii) stiprinamas rizikos mažinimo pastangų plėtojant atsakingą DI civilinėje sferoje ryšys su pastangomis, kurios jau yra dedamos nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenėje tarpvyriausybiniu lygmeniu. Svarbiausia – įgyvendinant šiuos projektus neketinama nustatyti jokių naujų standartų, principų ar reguliavimo priemonių arba kitaip kištis į valstybių kompetencijai priklausančias sritis. Vietoj to, jais ketinama plėtoti civilinio pritaikymo inovacijų pastangas atsižvelgti į riziką taikai ir saugumui, kylančią dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI nukreipimo ir netinkamo naudojimo, ir šviesti apie esamas atitinkamas tarpvyriausybines pastangas.

Siekiant veiksmingai pasiekti civilinio pritaikymo DI bendruomenę ir daryti jai poveikį, įgyvendinant projektus laikomasi trijų krypčių požiūrio, kuriuo siekiama:

| a) | bendradarbiauti su dėstytojais – dirbti su atrinktais dėstytojais ir akademinių programų kūrėjais plėtojant ir populiarinant mokomąją medžiagą, kuri gali būti naudojama siekiant į būsimų DI specialistų mokymą (pvz., kursus DI etikos ir atsakingų inovacijų klausimais) įtraukti klausimus dėl rizikos taikai ir saugumui, kylančios dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo; |
| --- | --- |

a)

bendradarbiauti su dėstytojais – dirbti su atrinktais dėstytojais ir akademinių programų kūrėjais plėtojant ir populiarinant mokomąją medžiagą, kuri gali būti naudojama siekiant į būsimų DI specialistų mokymą (pvz., kursus DI etikos ir atsakingų inovacijų klausimais) įtraukti klausimus dėl rizikos taikai ir saugumui, kylančios dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo;

| b) | bendradarbiauti su studentais – atrinktus gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) studentus iš viso pasaulio supažindinti su tuo, kaip vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų procesą arba kitus valdymo procesus galima nustatyti riziką taikai ir saugumui, kylančią dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI plėtojimo nukreipimo ir netinkamo naudojimo, užkirsti jai kelią arba ją sumažinti ir |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauti su studentais – atrinktus gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) studentus iš viso pasaulio supažindinti su tuo, kaip vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų procesą arba kitus valdymo procesus galima nustatyti riziką taikai ir saugumui, kylančią dėl neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI plėtojimo nukreipimo ir netinkamo naudojimo, užkirsti jai kelią arba ją sumažinti ir

| c) | bendradarbiauti su DI pramone – dirbti su profesinėmis asociacijomis ir standartų institucijomis, pavyzdžiui, Elektros ir elektronikos inžinierių institutu (IEEE), siekiant i) platinti specialiai pritaikytą mokomąją medžiagą ir angažavimosi veiklą technikos srities specialistams; ii) remti teigiamą DI naudojimą siekiant taikos ir saugumo ir iii) sudaryti palankesnes sąlygas akademinės bendruomenės, privačiojo sektoriaus ir vyriausybės ekspertų dialogui ir dalijimuisi informacija apie tai, kaip galima sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką. |
| --- | --- |

c)

bendradarbiauti su DI pramone – dirbti su profesinėmis asociacijomis ir standartų institucijomis, pavyzdžiui, Elektros ir elektronikos inžinierių institutu (IEEE), siekiant i) platinti specialiai pritaikytą mokomąją medžiagą ir angažavimosi veiklą technikos srities specialistams; ii) remti teigiamą DI naudojimą siekiant taikos ir saugumo ir iii) sudaryti palankesnes sąlygas akademinės bendruomenės, privačiojo sektoriaus ir vyriausybės ekspertų dialogui ir dalijimuisi informacija apie tai, kaip galima sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką.

Taikant tokį požiūrį projektai gali pasiekti DI bendruomenę visais lygmenimis, įskaitant ne tik dabartinius specialistus, bet ir ateities kartas. Juo taip pat sudaromos sąlygos angažavimuisi akademinėje, pramonės ir kitose srityse ir remiamas būsimų pastangų tvarumas kuriant ribas tarp šių sričių kertančius tinklus.

Projektais taip pat siekiama pasinaudoti SIPRI ir UNODA telkiamąja galia ir patirtimi, kad būtų daromas poveikis ne tik ES suinteresuotiesiems subjektams, bet ir DI bendruomenei visame pasaulyje. SIPRI ir UNODA turi unikalias galimybes pasiekti DI subjektus iš Afrikos, Azijos ir Ramiojo vandenyno valstybių, Europos ir Šiaurės bei Pietų Amerikos ir palengvinti jų bendradarbiavimą. Abu subjektai taip pat turi patirties dirbant kitose mokslo ir technologijų srityse, susiduriančiose su panašiais dvejopo naudojimo ir platinimo uždaviniais, įskaitant biotechnologijas. Projektais taip pat siekiama pasinaudoti Europos Sąjungoje esančiomis sąlygomis, pavyzdžiui, a) pažangiais daugiašaliais suinteresuotųjų subjektų procesais atsakingo DI srityje; b) aukšto lygio angažavimusi nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo klausimais ES ir ekspertinėmis žiniomis šiais klausimais; c) ES akademinių, mokslinių tyrimų ir privačiojo sektoriaus organizacijų ryšių su kitais regionais, visų pirma globaliaisiais Pietumis, kurie taip pat bus svarbus tikslas siekiant angažavimosi, įvairove ir d) studentų, dėstytojų ir inžinierių universitetuose, mokslo tiriamosiose įstaigose ir privačiajame sektoriuje tautybių įvairovė.

Itin svarbus projektų veiklos vykdymo aspektas bus įtrauktis. Siekiant veiksmingai remti DI bendruomenę, projektais pripažįstama, kad DI bendruomenę sudaro įvairūs subjektai ir ypač tai, kad:

| a) | lytis yra labai svarbus veiksnys. Dėl šios priežasties lyčių aspektas bus integruotas laikantis JT sistemos masto lyčių aspekto integravimo ir lyčių lygybės strategijų. Bus skatinamas ir bus būtinas moterų dalyvavimas visoje pagal projektus vykdomoje veikloje ir |
| --- | --- |

a)

lytis yra labai svarbus veiksnys. Dėl šios priežasties lyčių aspektas bus integruotas laikantis JT sistemos masto lyčių aspekto integravimo ir lyčių lygybės strategijų. Bus skatinamas ir bus būtinas moterų dalyvavimas visoje pagal projektus vykdomoje veikloje ir

| b) | visu projektų vykdymo metu bus užtikrinama asmenų su negalia įtrauktis ir sudaromos tinkamos sąlygos pagal jų poreikius. Tuo tikslu, be kita ko, bus šalinamos asmenų su negalia dalyvavimo kliūtys, taip pat užtikrinama, kad būtų imtasi veiksmų siekiant bendradarbiauti su asmenimis su negalia ir palengvinti jų nuomonių ir patirties esminiais klausimais atstovavimą. |
| --- | --- |

b)

visu projektų vykdymo metu bus užtikrinama asmenų su negalia įtrauktis ir sudaromos tinkamos sąlygos pagal jų poreikius. Tuo tikslu, be kita ko, bus šalinamos asmenų su negalia dalyvavimo kliūtys, taip pat užtikrinama, kad būtų imtasi veiksmų siekiant bendradarbiauti su asmenimis su negalia ir palengvinti jų nuomonių ir patirties esminiais klausimais atstovavimą.

3.   PROJEKTAI

Numatoma, kad toliau aprašyti trys projektai vienas kitą papildys ir rems, o jų elementai bus vykdomi visą 36 mėnesių laikotarpį.

3.1.   1 projektas. Civilinio pritaikymo DI bendruomenei skirtos mokomosios ir gebėjimų stiprinimo medžiagos rengimas

3.1.1.   Projekto tikslas

1 projektu siekiama suteikti žinių ir priemonių, kad civilinio pritaikymo DI subjektai galėtų įvertinti ir sumažinti riziką, kurią neatsakingų subjektų vykdomas civilinio pritaikymo DI tyrimų ir inovacijų nukreipimas ir netinkamas naudojimas gali kelti tarptautinei taikai ir saugumui. Jo tikslas – parengti mokomąją ir gebėjimų stiprinimo medžiagą, kurioje DI specialistams iš visų regionų, lygmenų ir sektorių (įskaitant DI srityje dirbančius dėstytojus, mokymo programų rengėjus, STEM studentus, akademinės bendruomenės ir privačiojo sektoriaus DI inžinierius ir mokslininkus) bus teikiama informacija ir priemonės, būtinos siekiant:

| a) | suprasti, kaip civilinio pritaikymo DI moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų būti nukreipiami ir netinkamai naudojami, kad galėtų kelti riziką tarptautinei taikai ir saugumui, ir kaip sprendimai mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimo bei sklaidos srityje gali padidinti arba sumažinti nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką; |
| --- | --- |

a)

suprasti, kaip civilinio pritaikymo DI moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų būti nukreipiami ir netinkamai naudojami, kad galėtų kelti riziką tarptautinei taikai ir saugumui, ir kaip sprendimai mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimo bei sklaidos srityje gali padidinti arba sumažinti nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką;

| b) | suprasti nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenės jau dedamas pastangas siekiant sumažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų civiliniame sektoriuje nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką ir |
| --- | --- |

b)

suprasti nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenės jau dedamas pastangas siekiant sumažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų civiliniame sektoriuje nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką ir

| c) | taikyti atsakingas inovacijas taip, kad būtų sumažinta nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizika plėtojant ir skleidžiant mokslinius tyrimus ir inovacijas. |
| --- | --- |

c)

taikyti atsakingas inovacijas taip, kad būtų sumažinta nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizika plėtojant ir skleidžiant mokslinius tyrimus ir inovacijas.

3.1.2.   Projekto aprašymas

Pagal šį projektą bus parengti trys atskiri mokomosios ir gebėjimų stiprinimo medžiagos rinkiniai.

| a) | Vadovas (1). Šiame vadove bus sutelktos pagrindinės žinios ir priemonės, kad DI subjektai galėtų įvertinti ir sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI technologijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų procesą. Jame bus aptarta, kodėl ir kaip sprendimai mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimo bei sklaidos srityje gali daryti poveikį nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizikai ir taip kelti riziką arba sudaryti galimybes taikai ir saugumui. Be saugos ir saugumo klausimų, dėl kurių diskutuojama karinėje ir nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo srityse, į jį taip pat bus įtraukti atitinkami tarptautinės teisės ir eksporto kontrolės prievolės ir pristatyti atsakingų inovacijų taikymo procesų ir priemonių pavyzdžiai, pavyzdžiui, technologijų poveikio vertinimo metodikos ir rizikos vertinimo šablonai. |
| --- | --- |

a)

Vadovas (1). Šiame vadove bus sutelktos pagrindinės žinios ir priemonės, kad DI subjektai galėtų įvertinti ir sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI technologijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų procesą. Jame bus aptarta, kodėl ir kaip sprendimai mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimo bei sklaidos srityje gali daryti poveikį nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizikai ir taip kelti riziką arba sudaryti galimybes taikai ir saugumui. Be saugos ir saugumo klausimų, dėl kurių diskutuojama karinėje ir nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo srityse, į jį taip pat bus įtraukti atitinkami tarptautinės teisės ir eksporto kontrolės prievolės ir pristatyti atsakingų inovacijų taikymo procesų ir priemonių pavyzdžiai, pavyzdžiui, technologijų poveikio vertinimo metodikos ir rizikos vertinimo šablonai.

| b) | Tinklalaidžių ciklas (apytiksliai 10 tinklalaidžių). Šios tinklalaidės bus prieinama ir įtrauki terpė, kurioje DI srities subjektai galės gauti informacijos, kodėl ir kaip atsakingi DI inovacijų procesai gali padėti užtikrinti tarptautinę taiką ir saugumą – pasitelkiant rizikos, kylančios dėl neatsakingų subjektų vykdomo nukreipimo ir netinkamo naudojimo, mažinimą. Cikle bus apžvelgiamos svarbios temos (pvz., dvejopo ir (arba) bendrojo naudojimo mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų nukreipimo ir netinkamo naudojimo modelis; humanitariniai, strateginiai ir politiniai iššūkiai, susiję su galimu netinkamu civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų naudojimu; iššūkiai, su kuriais rizikos mažinimo srityje susiduria nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenės; atsakingo inovacijų diegimo būdai pasitelkiant rizikos vertinimą; eksporto kontrolės reikalavimų laikymasis; integruotasis rizikos mažinimas; atsakinga leidyba; informuotumas apie savo klientus ir teorinio modeliavimo pratybų patirtis) ir tinklalaidžių pagrindą sudarys pokalbiai, kuriuos projekto grupė rengs su atitinkamų bendruomenių atstovais. |
| --- | --- |

b)

Tinklalaidžių ciklas (apytiksliai 10 tinklalaidžių). Šios tinklalaidės bus prieinama ir įtrauki terpė, kurioje DI srities subjektai galės gauti informacijos, kodėl ir kaip atsakingi DI inovacijų procesai gali padėti užtikrinti tarptautinę taiką ir saugumą – pasitelkiant rizikos, kylančios dėl neatsakingų subjektų vykdomo nukreipimo ir netinkamo naudojimo, mažinimą. Cikle bus apžvelgiamos svarbios temos (pvz., dvejopo ir (arba) bendrojo naudojimo mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų nukreipimo ir netinkamo naudojimo modelis; humanitariniai, strateginiai ir politiniai iššūkiai, susiję su galimu netinkamu civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų naudojimu; iššūkiai, su kuriais rizikos mažinimo srityje susiduria nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenės; atsakingo inovacijų diegimo būdai pasitelkiant rizikos vertinimą; eksporto kontrolės reikalavimų laikymasis; integruotasis rizikos mažinimas; atsakinga leidyba; informuotumas apie savo klientus ir teorinio modeliavimo pratybų patirtis) ir tinklalaidžių pagrindą sudarys pokalbiai, kuriuos projekto grupė rengs su atitinkamų bendruomenių atstovais.

| c) | Tinklaraščių ciklas (9–10). Grupė parengs kuruojamą tinklaraščio įrašų ciklą, kuriuo siekiama propaguoti pastangas, kuriomis mėginama nutiesti tiltą tarp į civilines prietaikas orientuoto „atsakingo DI“ ir ginklų kontrolės bei ginklų neplatinimo bendruomenių. Tinklaraščių ciklas suteiks galimybę skleisti įžvalgas, idėjas ir sprendimus dėl su rizikos, susijusios su civilinio pritaikymo DI nukreipimu ir netinkamu naudojimu mokslinių tyrimų ir inovacijų procese, nustatymo ir šalinimo. Tinklaraštyje bus siekiama atspindėti DI sektoriuje egzistuojančių idėjų ir požiūrių įvairovę. |
| --- | --- |

c)

Tinklaraščių ciklas (9–10). Grupė parengs kuruojamą tinklaraščio įrašų ciklą, kuriuo siekiama propaguoti pastangas, kuriomis mėginama nutiesti tiltą tarp į civilines prietaikas orientuoto „atsakingo DI“ ir ginklų kontrolės bei ginklų neplatinimo bendruomenių. Tinklaraščių ciklas suteiks galimybę skleisti įžvalgas, idėjas ir sprendimus dėl su rizikos, susijusios su civilinio pritaikymo DI nukreipimu ir netinkamu naudojimu mokslinių tyrimų ir inovacijų procese, nustatymo ir šalinimo. Tinklaraštyje bus siekiama atspindėti DI sektoriuje egzistuojančių idėjų ir požiūrių įvairovę.

Šis turinys bus viešai platinamas per įgyvendinančių subjektų interneto svetaines, jų dalyvavimą socialinėje žiniasklaidoje ir tiesiogiai bendraujant su atitinkamais akademiniais subjektais, civilinio pritaikymo DI profesinėmis asociacijomis ir kitomis atitinkamomis grupėmis.

3.1.3.   Numatomi projekto rezultatai

Tikimasi, kad įgyvendinant šį projektą bus sukurtas naujas turinys, kuriuo civilinio pritaikymo DI specialistai galėtų būti informuoti apie tai, kaip: a) civilinio pritaikymo DI moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų būti nukreipiami ir netinkamai naudojami tokiu būdu, kuris gali kelti pavojų tarptautinei taikai ir saugumui, b) šios rizikos klausimą sprendžia nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenė ir c) DI specialistai galėtų toliau prisidėti prie tokios rizikos mažinimo atsakingais inovacijų procesais.

Tikimasi, kad tai paspartins civilinio pritaikymo DI sektoriaus aktyvumą mažinant riziką, kurią civilinio pritaikymo DI nukreipimas ir netinkamas naudojimas gali kelti tarptautinei taikai ir saugumui; pagerins techninių specialistų gebėjimus dalyvauti atitinkamuose nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenės procesuose, taip pat rems naujų auditorijų, kurios paprastai nedalyvauja dedant švietimo pastangas nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo srityje, angažavimąsi.

Taip pat tikimasi, kad šis turinys bus naudingas kitų projektų įgyvendinimui ir juo bus grindžiama 2 projekto švietimo ir gebėjimų stiprinimo veikla, taip pat dialogo ir angažavimosi veikla pagal 3 projektą. Tikimasi, kad ši veikla atitinkamai bus naudinga kuriant ir tobulinant turinį. Tikimasi, kad toks kartotinis požiūris padės šalinti galimas kliūtis, trukdančias veiklą populiarinti, skleisti ir naudoti DI bendruomenėje, įskaitant kalbos, turinio, konteksto ir prieinamumo problemas, dėl kurių galėtų susilpnėti minėto turinio poveikis pasauliniu lygmeniu, visų pirma globaliuosiuose Pietuose.

3.2.   2 projektas. Švietimo ir gebėjimų stiprinimo veikla būsimiems DI specialistams

3.2.1.   Projekto tikslas

2 projekto tikslas – prisidėti, kad neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų rezultatų nukreipimo ir netinkamo naudojimo problematika būtų įtraukta į būsimų kartų DI specialistų švietimą. Ilguoju laikotarpiu tai užtikrins, kad gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) studentai, kurie kurs DI ateitį, žinotų apie neigiamą poveikį, kurį neatsakingų subjektų atliekamas DI specialistų darbo rezultatų nukreipimas ir netinkamas naudojimas galėtų turėti tarptautinei taikai ir saugumui, ir kad jie turėtų pagrindines priemones, būtinas tokiai rizikai mokslinių tyrimų ir inovacijų procese nustatyti ir sumažinti.

Pagal šį projektą bus surengta daug švietimo ir gebėjimų stiprinimo praktinių seminarų su dėstytojais ir studentais, bendradarbiaujant su atrinktais tarptautiniais universitetais ir pramonės subjektais. Taigi, projektu siekiama plėtoti gebėjimų stiprinimo veiklą, kurią galėtų naudoti dėstytojai ir mokymo programų rengėjai, kad į būsimų DI specialistų mokymą (pvz., mokymus DI etikos ir atsakingų inovacijų klausimais) būtų įtraukti klausimai, susiję su neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizika, ir ji būtų susieta su platesniu taikos ir saugumo kontekstu. Pasitelkiant šiuos praktinius seminarus projektu taip pat bus siekiama nustatyti suinteresuotų dėstytojų, mokymo programų rengėjų ir studentų tinklą, kuris padėtų skleisti ir populiarinti projekto mokomąją medžiagą ir gebėjimų stiprinimo veiklą DI švietimo bendruomenėje ir DI specialistų bendruomenėje. Šiuo tinklų kūrimo komponentu siekiama užtikrinti projektų tvarumą pasibaigus jų įgyvendinimo laikotarpiui ir sudaryti sąlygas užmegzti tvirtesnius ryšius remiant civilinį techninį angažuotumą siekiant platesnių taikos, saugumo, nusiginklavimo ir ginklų kontrolės tikslų.

3.2.2.   Projekto aprašymas

Pagal šį projektą bus surengta daug švietimo ir gebėjimų stiprinimo praktinių seminarų su dėstytojais ir studentais iš viso pasaulio mastu atrinktų universitetų. Šiuos seminarus turėtų sudaryti paskaitos ir interaktyvūs užsiėmimai, kurie suteiktų dėstytojams ir studentams galimybių apmąstyti būdus, kaip civilinio pritaikymo DI srities moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų būti nukreipiami ir netinkamai naudojami taip, kad tai galėtų kelti pavojų tarptautinei taikai ir saugumui, ir kaip tokią riziką būtų galima nustatyti, užkirsti jai kelią arba ją sumažinti vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų procesą arba kitus valdymo procesus. Ši veikla bus grindžiama ankstesniu mažesnio masto bandomuoju darbu, kurį atliko UNODA – jis išbandė metodus, kuriais siekiama angažuoti STEM studentus ir parodyti, kad jiems svarbu suprasti savo darbo poveikį platesniame kontekste, taip pat naudoti savo ekspertines žinias už savo specializacijos sričių ribų. Konkrečiai, veiklą sudarytų:

| a) | regioniniai gebėjimų stiprinimo seminarai dėstytojams ir studentams (4) – regioniniuose praktiniuose seminaruose bus vykdoma ir skatinama veikla, kurią dėstytojai gali naudoti siekdami stiprinti STEM studentų gebėjimus atsakingų DI inovacijų srityje, ypač daug dėmesio skiriant tam, kaip įvertinti ir sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI technologijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką. Kiekvienas praktinis seminaras bus organizuojamas su vienu iš ES universitetų ir su aukšto lygio universitetu iš kito pasaulinio regiono, taip visada suburiant įvairius ES esančius dalyvius su įvairialype grupe, kurios buvimo vieta yra už ES ribų. Vėliau seminarai apims Lotynų Amerikai ir Karibų jūros regioną, Šiaurės Ameriką, Afriką, Aziją ir Ramiojo vandenyno regioną. Tai suteiks galimybę dalyvauti studentams (magistrantams ir doktorantams) iš viso pasaulio, įskaitant globaliųjų Pietų studentus. Praktiniai seminarai visų pirma vyktų anglų kalba, tačiau, kai įmanoma, dalyviams būtų suteikta galimybė dalyvauti veikloje kitų kalbų grupėse ir |
| --- | --- |

a)

regioniniai gebėjimų stiprinimo seminarai dėstytojams ir studentams (4) – regioniniuose praktiniuose seminaruose bus vykdoma ir skatinama veikla, kurią dėstytojai gali naudoti siekdami stiprinti STEM studentų gebėjimus atsakingų DI inovacijų srityje, ypač daug dėmesio skiriant tam, kaip įvertinti ir sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI technologijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką. Kiekvienas praktinis seminaras bus organizuojamas su vienu iš ES universitetų ir su aukšto lygio universitetu iš kito pasaulinio regiono, taip visada suburiant įvairius ES esančius dalyvius su įvairialype grupe, kurios buvimo vieta yra už ES ribų. Vėliau seminarai apims Lotynų Amerikai ir Karibų jūros regioną, Šiaurės Ameriką, Afriką, Aziją ir Ramiojo vandenyno regioną. Tai suteiks galimybę dalyvauti studentams (magistrantams ir doktorantams) iš viso pasaulio, įskaitant globaliųjų Pietų studentus. Praktiniai seminarai visų pirma vyktų anglų kalba, tačiau, kai įmanoma, dalyviams būtų suteikta galimybė dalyvauti veikloje kitų kalbų grupėse ir

| b) | tarptautinis praktinis seminaras dėl tvaraus gebėjimų stiprinimo (1) – praktiniame seminare bus remiamasi regioninių seminarų metu įgyta patirtimi ir bus sudarytos palankesnės sąlygos dėstytojams ir atrinktiems studentams iš projekte dalyvaujančių universitetų keistis informacija ir patirtimi. Seminare bus aptarta, kaip patobulinti projekto metu parengtą veiklą ir priemones ir platinti jas už dalyvaujančių universitetų grupės ribų. Taip pat bus aptarta, kaip skatinti studentus, kai jie pateks į darbo rinką, angažuotis dėl atsakingo DI, kurio taikymu siekiama mažinti nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką tarptautinei taikai ir saugumui. |
| --- | --- |

b)

tarptautinis praktinis seminaras dėl tvaraus gebėjimų stiprinimo (1) – praktiniame seminare bus remiamasi regioninių seminarų metu įgyta patirtimi ir bus sudarytos palankesnės sąlygos dėstytojams ir atrinktiems studentams iš projekte dalyvaujančių universitetų keistis informacija ir patirtimi. Seminare bus aptarta, kaip patobulinti projekto metu parengtą veiklą ir priemones ir platinti jas už dalyvaujančių universitetų grupės ribų. Taip pat bus aptarta, kaip skatinti studentus, kai jie pateks į darbo rinką, angažuotis dėl atsakingo DI, kurio taikymu siekiama mažinti nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką tarptautinei taikai ir saugumui.

SIPRI ir UNODA tinklai ir buvimas Afrikoje, Azijoje ir Ramiojo vandenyno regione, Europoje, Šiaurės ir Pietų Amerikoje prireikus bus pasitelkiami veiklai palengvinti ir remti.

3.2.3.   Numatomi projekto rezultatai

Tikimasi, kad įgyvendinant projektą bus sukurti gebėjimų stiprinimo ir angažavimosi veiklos modeliai, kuriuos į savo praktiką galėtų perkelti dėstytojai ir mokymo programų rengėjai, kad būsimi DI specialistai būtų informuoti apie neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI sprendimų nukreipimo ir netinkamo naudojimo problemas ir kaip jie gali padėti sušvelninti šias problemas atsakingais inovacijų procesais. Tikimasi, kad užbaigę projekto veiklą dalyviai (tiek dėstytojai, tiek STEM studentai) galės naudoti ir propaguoti atsakingas inovacijų priemones, metodus ir koncepcijas, kad nustatytų ir sumažintų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką plėtojant mokslinius tyrimus ir inovacijas civilinio pritaikymo DI srityje ir platinant jų rezultatus.

Tikimasi, kad per projekto veiklą susikurs tinklas, jungiantis dėstytojus, mokymo programų rengėjus ir studentus, kurie ne tik propaguos projekto veiklą DI švietimo ir profesinėse bendruomenėse (pvz., per IEEE kompiuterinės žvalgybos draugijos konferencijas), bet ir galės prisidėti techniniais pajėgumais prie valstybės vadovaujamų tarptautinių valdymo procesų (pvz., Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų proceso dėl besiformuojančių technologijų autonominių mirtinų ginklų sistemų srityje).

Trumpalaikę ir ilgalaikę šios veiklos vertę atskleis tyrimai, atliekami prieš veiklą ir po jos.

3.3.   3 projektas. Palengvinti atsakingų inovacijų DI srityje darnų vystymąsi, sklaidą ir poveikį ilgesniu laikotarpiu, siekiant taikos ir saugumo

3.3.1.   Projekto tikslas

3 projekto tikslas – palengvinti atsakingų inovacijų DI srityje ilgesnio laikotarpio darnų vystymąsi, sklaidą ir poveikį, kaip priemonę sumažinti riziką, kurią taikai ir saugumui gali kelti civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimas ir netinkamas naudojimas. Įgyvendinant projektą ketinama rengti apskritojo stalo diskusijas su DI pramonės atstovais ir įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogus, paruošti viešą ataskaitą ir vykdyti tikslinę sklaidos veiklą. Projektu siekiama užtikrinti, kad nuveiktas darbas, visų pirma švietimo, gebėjimų stiprinimo ir angažavimosi veikla, pasiektų visą DI bendruomenę ir darytų jai visuminį poveikį visais lygmenimis (nuo studentų iki inžinierių ir kitų DI specialistų) nepaisant geografinių, sektorinių ir kitų ribų. Siekiant padidinti galimybę daryti platų ir gilų poveikį, labai svarbu bendradarbiauti su šios srities profesinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, su IEEE (Elektros ir elektronikos inžinierių institutu), ir vykdyti įvairiapusį akademinės bendruomenės, pramonės ir kitų atskirų sektorių angažavimąsi. Tokios pastangos suteiks galimybę įvairių DI bendruomenių suinteresuotiesiems atstovams prisiimti atsakomybę už problemą ir pateikti savo nuomonę apie tai, kaip galima tvariai vykdyti ir propaguoti rizikos mažinimo pastangas pasaulinės DI bendruomenės viduje ir tarp atskirų jos elementų. Be to, siekiant užtikrinti ilgalaikę projekto vertę valstybėms, tarpvyriausybinėms organizacijoms ir kitiems subjektams, svarbu, kad DI specialistai galėtų mokytis iš vyriausybės ekspertų, dalyvaujančių rizikos mažinimo veikloje nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo srityse, ir su jais angažuotis veiklai. Tvarumo tikslais taip pat labai svarbu užtikrinti, kad angažavimosi veikloje gautos įžvalgos būtų tinkamai analizuojamos, konsoliduojamos ir skleidžiamos.

3.3.2.   Projekto aprašymas

Šį projektą sudaro šios pagrindinės kryptys:

| a) | įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogai tema „Atsakingos DI inovacijos siekiant taikos ir saugumo“ (iki 9). Šiuose virtualiuose dialogo susitikimuose dalyvautų ES ir kitų šalių ekspertai iš akademinės bendruomenės, mokslinių tyrimų, privačiojo sektoriaus ir tradicinės ginklų kontrolės sričių, kad aptartų:






  i) | technologines tendencijas, dėl kurių gali kilti netinkamos sklaidos, nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizika, daranti poveikį tarptautinei taikai ir saugumui; |
| --- | --- | --- |

a)

įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogai tema „Atsakingos DI inovacijos siekiant taikos ir saugumo“ (iki 9). Šiuose virtualiuose dialogo susitikimuose dalyvautų ES ir kitų šalių ekspertai iš akademinės bendruomenės, mokslinių tyrimų, privačiojo sektoriaus ir tradicinės ginklų kontrolės sričių, kad aptartų:

i)

technologines tendencijas, dėl kurių gali kilti netinkamos sklaidos, nukreipimo ir netinkamo naudojimo rizika, daranti poveikį tarptautinei taikai ir saugumui;

| ii) | kaip dalyvauti rizikos mažinimo veikloje pasitelkiant atsakingų inovacijų procesus, metodus ir priemones, taip pat suinteresuotųjų subjektų bendruomenių, įskaitant tas, kurios veikia kituose sektoriuose, pavyzdžiui, biologinės ir chemijos pramonės sektoriuose, dialogo vedimo ir dalijimosi žiniomis galimybes ir iššūkius, ir |
| --- | --- |

ii)

kaip dalyvauti rizikos mažinimo veikloje pasitelkiant atsakingų inovacijų procesus, metodus ir priemones, taip pat suinteresuotųjų subjektų bendruomenių, įskaitant tas, kurios veikia kituose sektoriuose, pavyzdžiui, biologinės ir chemijos pramonės sektoriuose, dialogo vedimo ir dalijimosi žiniomis galimybes ir iššūkius, ir

| iii) | potencialią savarankiško ekspertų ir su dialogu susijusios veiklos tinklo vertę, tikslą ir formatą. Ekspertų grupė susitiks kelis kartus per metus ir sieks surengti du platesnei bendruomenei skirtus viešus renginius. |
| --- | --- |

iii)

potencialią savarankiško ekspertų ir su dialogu susijusios veiklos tinklo vertę, tikslą ir formatą. Ekspertų grupė susitiks kelis kartus per metus ir sieks surengti du platesnei bendruomenei skirtus viešus renginius.

Du iš devynių virtualių posėdžių turėtų būti atviri visuomenei, siekiant palengvinti platesnes konsultacijas;

| b) | privačiojo sektoriaus atstovų apskritojo stalo diskusijos (iki 6). Šiomis virtualiomis apskritojo stalo diskusijomis bus pradėtas dialogas su subjektais, dirbančiais su atsakingų DI inovacijų procesais privačiajame sektoriuje (pvz., partnerystė DI srityje), apie tai, kaip jie gali padėti kuo labiau sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI technologijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką, taip pat bus nagrinėjamos galimos paskatos tai daryti privačiojo sektoriaus plėtros kontekste. Temos, be kita ko, bus šios:






  i) | tarptautinio saugumo ir nusiginklavimo konteksto svarba privačiajam sektoriui; |
| --- | --- | --- |

b)

privačiojo sektoriaus atstovų apskritojo stalo diskusijos (iki 6). Šiomis virtualiomis apskritojo stalo diskusijomis bus pradėtas dialogas su subjektais, dirbančiais su atsakingų DI inovacijų procesais privačiajame sektoriuje (pvz., partnerystė DI srityje), apie tai, kaip jie gali padėti kuo labiau sumažinti neatsakingų subjektų vykdomo civilinio pritaikymo DI technologijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką, taip pat bus nagrinėjamos galimos paskatos tai daryti privačiojo sektoriaus plėtros kontekste. Temos, be kita ko, bus šios:

i)

tarptautinio saugumo ir nusiginklavimo konteksto svarba privačiajam sektoriui;

| ii) | teisinė (-ės) aplinka (-os), kurioje (-iose) DI plėtra, diegimas ir veikimas vyksta visame pasaulyje; |
| --- | --- |

ii)

teisinė (-ės) aplinka (-os), kurioje (-iose) DI plėtra, diegimas ir veikimas vyksta visame pasaulyje;

| iii) | kaip remtis rizikos vertinimo mechanizmais ir kitomis priemonėmis, kurios yra atsakingų inovacijų procesų ir įmonių atitikties programų dalis arba galėtų būti į juos integruotos, ir |
| --- | --- |

iii)

kaip remtis rizikos vertinimo mechanizmais ir kitomis priemonėmis, kurios yra atsakingų inovacijų procesų ir įmonių atitikties programų dalis arba galėtų būti į juos integruotos, ir

| iv) | iš kitų pramonės šakų, procesų ir sistemų, susijusių su ginklų kontrole (pvz., biologinės ir chemijos pramonės), įgyta patirtis; |
| --- | --- |

iv)

iš kitų pramonės šakų, procesų ir sistemų, susijusių su ginklų kontrole (pvz., biologinės ir chemijos pramonės), įgyta patirtis;

| c) | DI bendruomenės perspektyvų ginklų kontrolės ir rizikos mažinimo DI srityje ataskaita, skirta DI bendruomenei ir ginklų kontrolės bendruomenei (1). Rengiant šią ataskaitą viename informaciniame dokumente, skirtame tiek atsakingo civilinio pritaikymo DI bendruomenei, tiek ginklų kontrolės bendruomenei, bus sukauptos konsoliduotos projekto išvados ir rekomendacijos. Ataskaitoje būtų aptarta, kaip galima nustatyti, įvertinti ir šalinti tarptautinei taikai ir saugumui kylančią riziką, susijusią su civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimu ir netinkamu naudojimu; |
| --- | --- |

c)

DI bendruomenės perspektyvų ginklų kontrolės ir rizikos mažinimo DI srityje ataskaita, skirta DI bendruomenei ir ginklų kontrolės bendruomenei (1). Rengiant šią ataskaitą viename informaciniame dokumente, skirtame tiek atsakingo civilinio pritaikymo DI bendruomenei, tiek ginklų kontrolės bendruomenei, bus sukauptos konsoliduotos projekto išvados ir rekomendacijos. Ataskaitoje būtų aptarta, kaip galima nustatyti, įvertinti ir šalinti tarptautinei taikai ir saugumui kylančią riziką, susijusią su civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimu ir netinkamu naudojimu;

| d) | sklaidos renginiai, skirti konsultacijoms ir angažavimuisi su DI bendruomene ir ginklų kontrolės bendruomene (dar nenustatyta). Grupė ieškos galimybių informuoti apie darbą, jo išvadas ir rekomendacijas viso projekto metu. Renginių formatas ir pristatymų turinys būtų pritaikyti pagal tikslinių grupių poreikius. Tai gali būti CONOP darbo grupės, Europos DI aljanso asamblėjos, Autonominių mirtinų ginklų sistemų srityje besiformuojančių technologijų vyriausybinių ekspertų grupės, Tarpžinybinės darbo grupės dirbtinio intelekto klausimais (IAWG-AI), Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) iniciatyvos „DI naudojimas gerais tikslais“, JT Nusiginklavimo tyrimų instituto (UNIDIR) metinio inovacijų dialogo, Elektros ir elektronikos inžinierių instituto susitikimai. Grupė taip pat siektų dvišaliu pagrindu angažuotis su atitinkamais vyriausybių, akademinės bendruomenės ir privačiojo sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

d)

sklaidos renginiai, skirti konsultacijoms ir angažavimuisi su DI bendruomene ir ginklų kontrolės bendruomene (dar nenustatyta). Grupė ieškos galimybių informuoti apie darbą, jo išvadas ir rekomendacijas viso projekto metu. Renginių formatas ir pristatymų turinys būtų pritaikyti pagal tikslinių grupių poreikius. Tai gali būti CONOP darbo grupės, Europos DI aljanso asamblėjos, Autonominių mirtinų ginklų sistemų srityje besiformuojančių technologijų vyriausybinių ekspertų grupės, Tarpžinybinės darbo grupės dirbtinio intelekto klausimais (IAWG-AI), Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) iniciatyvos „DI naudojimas gerais tikslais“, JT Nusiginklavimo tyrimų instituto (UNIDIR) metinio inovacijų dialogo, Elektros ir elektronikos inžinierių instituto susitikimai. Grupė taip pat siektų dvišaliu pagrindu angažuotis su atitinkamais vyriausybių, akademinės bendruomenės ir privačiojo sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais.

3.3.3.   Numatomi projekto rezultatai

Tikimasi, kad šis projektas padės pagrindus atsakingų DI procesų inovacijų darniam vystymuisi, sklaidai ir poveikiui, siekiant pašalinti netinkamos sklaidos, nukreipimo ir netinkamo naudojimo riziką ir jų poveikį taikai ir saugumui ir po to, kai Tarybos sprendimas nustos galioti.

Tikimasi, kad įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogas taps keitimosi informacija ir bendradarbiavimo rizikos mažinimo klausimais modeliu ne tik pasaulinėje DI bendruomenėje, bet ir tarp atsakingo civilinio pritaikymo DI bendruomenės ir nusiginklavimo, ginklų kontrolės bei ginklų neplatinimo bendruomenių. Toks modelis galėtų būti naudojamas siekiant supažindinti politikos formuotojus su svarbiausia technologine ir moksline pažanga, susijusia su atsakingomis DI inovacijomis, taip pat supažindinti specialistų auditoriją su aplinka, kurioje šiuo metu angažuojasi politikos formuotojai. Tikimasi, kad projektas sudarys palankesnes sąlygas tvariems suinteresuotųjų subjektų santykiams ir angažavimosi veiksmams šiose skirtingose bendruomenėse ir tarp jų. Tikimasi, kad toks heterogeniškas tinklo poveikis sudarys sąlygas aktyviau plėtoti ir plačiai propaguoti atsakingas DI inovacijas siekiant taikos ir saugumo pasibaigus projekto įgyvendinimo laikotarpiui.

Tikimasi, kad privačiojo sektoriaus dialogas sudarys sąlygas aktyvesniam ir platesniam DI privačiojo sektoriaus angažavimuisi nustatant riziką taikai ir saugumui, kylančią dėl civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo, užkertant jai kelią ir ją mažinant. Tikimasi, kad projektas padės pagrindiniams privačiojo sektoriaus procesų dalyviams geriau suprasti problemas, kurias juo siekiama spręsti, ir prisiimti atsakomybę už jas. Be to, projektu siekiama sudaryti palankesnes sąlygas (visapusiškiau) priimti ir įgyvendinti atsakingų inovacijų procesus, metodus ir priemones esamuose organizacijų rizikos valdymo mechanizmuose ir procedūrose.

Be to, tikimasi, kad įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogas ir privačiojo sektoriaus apskritojo stalo diskusija suteiks įžvalgų įvairiais esminiais klausimais, įskaitant tai, a) kaip galima toliau tobulinti ir diegti atsakingų inovacijų metodus ir priemones, siekiant nustatyti riziką, kylančią dėl civilinio pritaikymo DI mokslinių tyrimų ir inovacijų nukreipimo ir netinkamo naudojimo, užkirsti jai kelią ir ją sumažinti; b) kaip DI moksliniai tyrimai ir inovacijos gali būti teigiamai naudojami taikos ir saugumo tikslams remti (pvz., pritaikymas išankstinio perspėjimo apie konfliktus ir humanitarinės pagalbos tikslams) ir c) kaip sudaryti palankesnes sąlygas aktyvesniam dialogui ir dalijimuisi informacija tarp rizikos mažinimo pastangas atsakingo civilinio pritaikymo DI bendruomenėje dedančių subjektų (t. y. įvairių iniciatyvų, kurioms vadovauja IEEE), ir subjektų, kurie jau deda tokias pastangas nusiginklavimo, ginklų kontrolės ir ginklų neplatinimo bendruomenėje tarpvyriausybiniu lygmeniu.

Vykdant ataskaitų rengimo ir sklaidos veiklą bus analizuojamos, konsoliduojamos ir platinamos įžvalgos, gautos įgyvendinant 1, 2 ir 3 projektus, ir taip bus remiamas projekto veiklos rezultatų ir rekomendacijų propagavimas pasaulinėje DI bendruomenėje ir politikos bendruomenėje. Be to, tikimasi, kad ši veikla padės užtikrinti poveikio tvarumą pasibaigus projektų įgyvendinimo laikotarpiui.

4.   TRUKMĖ

Visa numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 36 mėnesiai.

---

(1)  Metodikos apima, pavyzdžiui, Elektros ir elektronikos inžinierių instituto (IEEE) rekomenduojamą autonominių ir intelektinių sistemų poveikio žmonių gerovei vertinimo praktiką (IEEE Std 7010-2020), Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais Dirbtinio intelekto patikimumo vertinimo kriterijų sąrašą (ALTAI). Šios iniciatyvos, be kita ko, yra: IEEE pasaulinė autonominių ir intelektinių sistemų etikos iniciatyva; partnerystė DI srityje; pasaulinė partnerystė DI srityje.

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/21

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2022/2270

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/2108, kuriuo remiamas biologinės saugos ir saugumo stiprinimas Lotynų Amerikoje laikantis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) dėl masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių neplatinimo įgyvendinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 9 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/2108 (1), kuriame numatyta, kad to sprendimo 1 straipsnyje nurodytų projektų įgyvendinimo laikotarpis trunka 36 mėnesius nuo jo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 9 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/2108 (1), kuriame numatyta, kad to sprendimo 1 straipsnyje nurodytų projektų įgyvendinimo laikotarpis trunka 36 mėnesius nuo jo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos;

| (2) | susitarimo įgyvendinimo laikotarpis baigiasi 2022 m. gruodžio 20 d.; |
| --- | --- |

(2)

susitarimo įgyvendinimo laikotarpis baigiasi 2022 m. gruodžio 20 d.;

| (3) | 2022 m. rugsėjo 12 d. Amerikos valstybių organizacijos Amerikos valstybių Kovos su terorizmu komiteto (OAS/CICTE), kuris yra atsakingas už Sprendimo (BUSP) 2019/2108 1 straipsnyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą, vykdomasis sekretorius paprašė 14 mėnesių be papildomų išlaidų pratęsti to sprendimo įgyvendinimo laikotarpį. Šis pratęsimas leidžia OAS/CICTE įgyvendinti kelis Sprendimo 2019/2108 1 straipsnyje nurodytus projektus, kurių įgyvendinimui neigiamą poveikį padarė COVID-19 pandemija; |
| --- | --- |

(3)

2022 m. rugsėjo 12 d. Amerikos valstybių organizacijos Amerikos valstybių Kovos su terorizmu komiteto (OAS/CICTE), kuris yra atsakingas už Sprendimo (BUSP) 2019/2108 1 straipsnyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą, vykdomasis sekretorius paprašė 14 mėnesių be papildomų išlaidų pratęsti to sprendimo įgyvendinimo laikotarpį. Šis pratęsimas leidžia OAS/CICTE įgyvendinti kelis Sprendimo 2019/2108 1 straipsnyje nurodytus projektus, kurių įgyvendinimui neigiamą poveikį padarė COVID-19 pandemija;

| (4) | Sprendimo (BUSP) 2019/2108 1 straipsnyje nurodytų projektų įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas iki 2024 m. vasario 20 d. neturi jokio poveikio finansiniams ištekliams; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimo (BUSP) 2019/2108 1 straipsnyje nurodytų projektų įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas iki 2024 m. vasario 20 d. neturi jokio poveikio finansiniams ištekliams;

| (5) | todėl Sprendimas 2019/2108 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

todėl Sprendimas 2019/2108 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2019/2108 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. vasario 20 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2019 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/2108, kuriuo remiamas biologinės saugos ir saugumo stiprinimas Lotynų Amerikoje laikantis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) dėl masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių neplatinimo įgyvendinimo (OL L 318, 2019 12 10, p. 123).

1

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2271

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomos operacinės veiklos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b bei d punktus, 79 straipsnio 2 dalies c punktą ir 218 straipsnio 3 bei 4 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso; |
| --- | --- |

(1)

aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso;

| (2) | turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Albanijos Respublika dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos; |
| --- | --- |

(2)

turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Albanijos Respublika dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos;

| (3) | šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(3)

šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (4) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(4)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija įgaliojama Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos.

2 straipsnis

Derybos vedamos remiantis Tarybos derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo papildyme, ir konsultuojantis su atitinkama Tarybos darbo grupe.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Komisijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (OL L 295, 2019 11 14, p. 1).

1

(2)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

2

acquis

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/25

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2272

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Bosnijoje ir Hercegovinoje vykdomos operacinės veiklos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b bei d punktus, 79 straipsnio 2 dalies c punktą ir 218 straipsnio 3 bei 4 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso; |
| --- | --- |

(1)

aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso;

| (2) | turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Bosnija ir Hercegovina dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos; |
| --- | --- |

(2)

turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Bosnija ir Hercegovina dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos;

| (3) | šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(3)

šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (4) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(4)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija įgaliojama Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos.

2 straipsnis

Derybos vedamos remiantis Tarybos derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo papildyme, ir konsultuojantis su atitinkama Tarybos darbo grupe.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Komisijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (OL L 295, 2019 11 14, p. 1).

1

(2)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

2

acquis

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/27

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2273

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Juodkalnijos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Juodkalnijoje vykdomos operacinės veiklos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b bei d punktus, 79 straipsnio 2 dalies c punktą ir 218 straipsnio 3 bei 4 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso; |
| --- | --- |

(1)

aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso;

| (2) | turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Juodkalnija dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Juodkalnijos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos; |
| --- | --- |

(2)

turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Juodkalnija dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Juodkalnijos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos;

| (3) | šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(3)

šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (4) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(4)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija įgaliojama Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Juodkalnijos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Juodkalnijos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos.

2 straipsnis

Derybos vedamos remiantis Tarybos derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo papildyme, ir konsultuojantis su atitinkama Tarybos darbo grupe.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Komisijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (OL L 295, 2019 11 14, p. 1).

1

(2)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

2

acquis

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/29

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2274

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Serbijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Serbijos Respublikoje vykdomos operacinės veiklos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b bei d punktus, 79 straipsnio 2 dalies c punktą ir 218 straipsnio 3 bei 4 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso; |
| --- | --- |

(1)

aplinkybėmis, kuriomis reikia siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinio korpuso sienų valdymo būrius į trečiąją valstybę, kurioje būrių (grupių) nariai naudosis vykdomaisiais įgaliojimais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1896 (1) 73 straipsnio 3 dalyje raginama, kad Sąjunga ir susijusi trečioji valstybė, vadovaudamosi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsniu, sudarytų susitarimą dėl statuso;

| (2) | turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Serbijos Respublika dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Serbijos Respublikos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos; |
| --- | --- |

(2)

turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą dėl statuso su Serbijos Respublika dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Serbijos Respublikos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos;

| (3) | šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(3)

šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2); todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (4) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(4)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija įgaliojama Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Serbijos Respublikos statuso susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Serbijos Respublikos teritorijoje vykdomos operacinės veiklos.

2 straipsnis

Derybos vedamos remiantis Tarybos derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo papildyme, ir konsultuojantis su atitinkama Tarybos darbo grupe.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Komisijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (OL L 295, 2019 11 14, p. 1).

1

(2)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

2

acquis

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/31

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2022/2275

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo remiamas tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos (AAMVS) kūrimas siekiant užkirsti kelią neteisėtam platinimui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2018 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir jų šaudmenimis strategiją, pavadintą „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ (ES ŠLG strategija). ES ŠLG strategijos tikslas – užtikrinti integruotų, kolektyvinių ir koordinuojamų Europos veiksmų kryptingumą siekiant užkirsti kelią teroristams, nusikaltėliams ir kitiems leidimo neturintiems subjektams neteisėtai įsigyti ŠLG ir jų šaudmenų, taip pat pažaboti jų neteisėtą įsigijimą ir skatinti atskaitomybę bei atsakomybę teisėtos prekybos ginklais atžvilgiu; |
| --- | --- |

(1)

2018 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir jų šaudmenimis strategiją, pavadintą „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ (ES ŠLG strategija). ES ŠLG strategijos tikslas – užtikrinti integruotų, kolektyvinių ir koordinuojamų Europos veiksmų kryptingumą siekiant užkirsti kelią teroristams, nusikaltėliams ir kitiems leidimo neturintiems subjektams neteisėtai įsigyti ŠLG ir jų šaudmenų, taip pat pažaboti jų neteisėtą įsigijimą ir skatinti atskaitomybę bei atsakomybę teisėtos prekybos ginklais atžvilgiu;

| (2) | ES ŠLG strategijoje pažymima, kad prastas atsargų saugumas yra itin svarbus veiksnys, dėl kurio ginklai ir šaudmenys gali būti nukreipti iš teisėtų rinkų į neteisėtas. Sąjunga ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios padėti kitoms šalims gerinti valstybės atsargų valdymą ir saugumą stiprinant nacionalines teisės aktų ir administracines sistemas bei institucijas, kurios reguliuoja teisėtą ŠLG tiekimą ir atsargų valdymą; |
| --- | --- |

(2)

ES ŠLG strategijoje pažymima, kad prastas atsargų saugumas yra itin svarbus veiksnys, dėl kurio ginklai ir šaudmenys gali būti nukreipti iš teisėtų rinkų į neteisėtas. Sąjunga ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios padėti kitoms šalims gerinti valstybės atsargų valdymą ir saugumą stiprinant nacionalines teisės aktų ir administracines sistemas bei institucijas, kurios reguliuoja teisėtą ŠLG tiekimą ir atsargų valdymą;

| (3) | Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA) parengė šaulių ginklų ir šaudmenų valdymo standartus ir gerąją praktiką, visų pirma tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (IATG) ir modulinį šaulių ginklų kontrolės įgyvendinimo kompendiumą (MOSAIC), kurio ankstesnis pavadinimas – tarptautiniai šaulių ginklų kontrolės standartai (ISACS). ES ŠLG strategijoje nustatytas Sąjungos ryžtas propaguoti ir įgyvendinti standartus ir gerąją praktiką. |
| --- | --- |

(3)

Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA) parengė šaulių ginklų ir šaudmenų valdymo standartus ir gerąją praktiką, visų pirma tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (IATG) ir modulinį šaulių ginklų kontrolės įgyvendinimo kompendiumą (MOSAIC), kurio ankstesnis pavadinimas – tarptautiniai šaulių ginklų kontrolės standartai (ISACS). ES ŠLG strategijoje nustatytas Sąjungos ryžtas propaguoti ir įgyvendinti standartus ir gerąją praktiką.

| (4) | 2018 m. birželio 30 d. trečioje Jungtinių Tautų (JT) konferencijoje, skirtoje JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo pažangai peržiūrėti, buvo priimtas baigiamasis dokumentas, kuriame valstybės atnaujino savo įsipareigojimą užkirsti kelią šaulių ir lengvųjų ginklų nukreipimui ir kovoti su juo. Valstybės dar kartą patvirtino, kad reikia padvigubinti nacionalines pastangas siekiant užtikrinti sauga ir saugumu grindžiamą ir veiksmingą Vyriausybių turimų šaulių ir lengvųjų ginklų atsargų valdymą, visų pirma konfliktinėse ir pokonfliktinėse situacijose. Valstybės taip pat pripažino, kad stiprinant JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo įgyvendinimą taikomi atitinkami tarptautiniai standartai; |
| --- | --- |

(4)

2018 m. birželio 30 d. trečioje Jungtinių Tautų (JT) konferencijoje, skirtoje JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo pažangai peržiūrėti, buvo priimtas baigiamasis dokumentas, kuriame valstybės atnaujino savo įsipareigojimą užkirsti kelią šaulių ir lengvųjų ginklų nukreipimui ir kovoti su juo. Valstybės dar kartą patvirtino, kad reikia padvigubinti nacionalines pastangas siekiant užtikrinti sauga ir saugumu grindžiamą ir veiksmingą Vyriausybių turimų šaulių ir lengvųjų ginklų atsargų valdymą, visų pirma konfliktinėse ir pokonfliktinėse situacijose. Valstybės taip pat pripažino, kad stiprinant JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo įgyvendinimą taikomi atitinkami tarptautiniai standartai;

| (5) | 2021 m. gruodžio 24 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 76/233, kuria įsteigiama neribotos sudėties darbo grupė, kad parengtų politinių įsipareigojimų rinkinį – naują pasaulinę sistemą, skirtą pašalinti esamas valdymo spragas visame šaudmenų gyvavimo cikle. 2022 m. „Aštuntajame kas dveji metai vykstančiame valstybių susitikime JT veiksmų programos įgyvendinimui apsvarstyti“ (BMS8) buvo atkreiptas dėmesys į tą neribotos sudėties darbo grupę. |
| --- | --- |

(5)

2021 m. gruodžio 24 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 76/233, kuria įsteigiama neribotos sudėties darbo grupė, kad parengtų politinių įsipareigojimų rinkinį – naują pasaulinę sistemą, skirtą pašalinti esamas valdymo spragas visame šaudmenų gyvavimo cikle. 2022 m. „Aštuntajame kas dveji metai vykstančiame valstybių susitikime JT veiksmų programos įgyvendinimui apsvarstyti“ (BMS8) buvo atkreiptas dėmesys į tą neribotos sudėties darbo grupę.

| (6) | JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. patvirtinama, kad kova su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais yra būtina siekiant daugelio darnaus vystymosi tikslų, įskaitant tikslus, susijusius su taika, teisingumu ir tvirtomis institucijomis, skurdo mažinimu, ekonomikos augimu, sveikata, lyčių lygybe ir saugiais miestais. Todėl 16.4 darnaus vystymosi tikslu visos valstybės įsipareigojo iš esmės sumažinti neteisėtus finansinius ir ginklų srautus. |
| --- | --- |

(6)

JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. patvirtinama, kad kova su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais yra būtina siekiant daugelio darnaus vystymosi tikslų, įskaitant tikslus, susijusius su taika, teisingumu ir tvirtomis institucijomis, skurdo mažinimu, ekonomikos augimu, sveikata, lyčių lygybe ir saugiais miestais. Todėl 16.4 darnaus vystymosi tikslu visos valstybės įsipareigojo iš esmės sumažinti neteisėtus finansinius ir ginklų srautus.

| (7) | 2018 m. gegužės 24 d. pristatytoje Nusiginklavimo darbotvarkėje „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“ JT Generalinis sekretorius paragino spręsti perteklinio įprastinės ginkluotės susikaupimo bei neteisėtos prekybos įprastine ginkluote problemą ir paragino remti šalių lygmens požiūrį į šaulių ginklus. Sąjunga nusprendė remti darbotvarkės 22 veiksmą: „Užtikrinti perteklinių ir prastai prižiūrimų atsargų saugumą“; |
| --- | --- |

(7)

2018 m. gegužės 24 d. pristatytoje Nusiginklavimo darbotvarkėje „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“ JT Generalinis sekretorius paragino spręsti perteklinio įprastinės ginkluotės susikaupimo bei neteisėtos prekybos įprastine ginkluote problemą ir paragino remti šalių lygmens požiūrį į šaulių ginklus. Sąjunga nusprendė remti darbotvarkės 22 veiksmą: „Užtikrinti perteklinių ir prastai prižiūrimų atsargų saugumą“;

| (8) | 2017 m. gruodžio 4 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 72/55 dėl problemų, kylančių dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo. Ta rezoliucija remiamos tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens iniciatyvos, kuriomis nušviečiamas tvaraus šaudmenų valdymo tobulinimas, be kita ko, įgyvendinant IATG; |
| --- | --- |

(8)

2017 m. gruodžio 4 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 72/55 dėl problemų, kylančių dėl įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus susikaupimo. Ta rezoliucija remiamos tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens iniciatyvos, kuriomis nušviečiamas tvaraus šaudmenų valdymo tobulinimas, be kita ko, įgyvendinant IATG;

| (9) | Ženevos tarptautinio humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC) prisideda rengiant, peržiūrint ir propaguojant tarptautinius kovos su minomis standartus ir per savo Šaudmenų valdymo patariamąją grupę (AMAT) – rengiant, peržiūrint ir platinant IATG. AMAT buvo sukurta bendra ŽTHIC ir UNODA iniciatyva, reaguojant į skubų poreikį padėti valstybėms užtikrinant saugą bei saugumą ir veiksmingai valdyti šaudmenis pagal IATG; |
| --- | --- |

(9)

Ženevos tarptautinio humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC) prisideda rengiant, peržiūrint ir propaguojant tarptautinius kovos su minomis standartus ir per savo Šaudmenų valdymo patariamąją grupę (AMAT) – rengiant, peržiūrint ir platinant IATG. AMAT buvo sukurta bendra ŽTHIC ir UNODA iniciatyva, reaguojant į skubų poreikį padėti valstybėms užtikrinant saugą bei saugumą ir veiksmingai valdyti šaudmenis pagal IATG;

| (10) | Sąjunga nagrinėja galimybę sukurti tarptautiniu mastu pripažintą sistemą, pagal kurią būtų galima patvirtinti ginklų ir šaudmenų politiką ir praktiką valstybės ir galutinio naudotojo lygmenimis. Tarybos sprendimu (BUSP) 2020/979 (1) AMAT buvo pavesta parengti tarptautiniu mastu pripažintą AAMVS, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtam platinimui ir atsitiktiniams sprogimams. |
| --- | --- |

(10)

Sąjunga nagrinėja galimybę sukurti tarptautiniu mastu pripažintą sistemą, pagal kurią būtų galima patvirtinti ginklų ir šaudmenų politiką ir praktiką valstybės ir galutinio naudotojo lygmenimis. Tarybos sprendimu (BUSP) 2020/979 (1) AMAT buvo pavesta parengti tarptautiniu mastu pripažintą AAMVS, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtam platinimui ir atsitiktiniams sprogimams.

| (11) | esama įvairių tarptautinių atsargų valdymo ir saugumo standartų, gairių ir gerosios praktikos pavyzdžių, tačiau šiuo metu nėra tarptautiniu mastu pripažintos metodikos, pagal kurią būtų galima pateikti patikinimus dėl trečiosios šalies ar galutinio naudotojo pajėgumų užkirsti kelią ginklų ir šaudmenų atsargų nukreipimui, kaip jis apibrėžtas Sutarties dėl prekybos ginklais 11 straipsnyje. Tarptautiniu mastu pripažinta atitikties tarptautiniams ginklų valdymo standartams nepriklausomo patvirtinimo metodika sudarys sąlygas įvertinti Sąjungos paramos trečiosioms valstybėms valdant ginklų atsargas poveikį ir taip pat parems rizikos vertinimą ginklų eksporto kontrolės srityje, |
| --- | --- |

(11)

esama įvairių tarptautinių atsargų valdymo ir saugumo standartų, gairių ir gerosios praktikos pavyzdžių, tačiau šiuo metu nėra tarptautiniu mastu pripažintos metodikos, pagal kurią būtų galima pateikti patikinimus dėl trečiosios šalies ar galutinio naudotojo pajėgumų užkirsti kelią ginklų ir šaudmenų atsargų nukreipimui, kaip jis apibrėžtas Sutarties dėl prekybos ginklais 11 straipsnyje. Tarptautiniu mastu pripažinta atitikties tarptautiniams ginklų valdymo standartams nepriklausomo patvirtinimo metodika sudarys sąlygas įvertinti Sąjungos paramos trečiosioms valstybėms valdant ginklų atsargas poveikį ir taip pat parems rizikos vertinimą ginklų eksporto kontrolės srityje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekiant įgyvendinti ES ŠLG strategiją, šio sprendimo tikslas – remti pastangas užtikrinti saugų ir patikimą ŠLG bei šaudmenų valdymą gerinant suinteresuotųjų subjektų, dirbančių eksporto kontrolės ir tarptautinio bendradarbiavimo bei pagalbos srityse, sprendimų priėmimo procesus.

2.   Pagal 1 dalį šio sprendimo tikslai yra šie:

| a) | sukurti veikiančią AAMVS ir |
| --- | --- |

a)

sukurti veikiančią AAMVS ir

| b) | skatinti regionines organizacijas ir jų valstybes nares kurti savo AAMVS. |
| --- | --- |

b)

skatinti regionines organizacijas ir jų valstybes nares kurti savo AAMVS.

3.   Išsamus projekto aprašymas pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) yra atsakingas už šio sprendimo įgyvendinimą.

2.   1 straipsnyje nurodyto projekto techninį įgyvendinimą vykdo Ženevos tarptautinis humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC) ir jo specializuota agentūra – Šaudmenų valdymo patariamoji grupė (AMAT).

3.   ŽTHIC ir AMAT savo užduotis atlieka vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir ŽTHIC sudaro reikiamus susitarimus.

3 straipsnis

1.   Sąjungos finansuojamam projektui įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 1 792 690,84 EUR.

2.   Išlaidos, finansuojamos iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos, valdomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Tuo tikslu ji sudaro būtiną susitarimą su ŽTHIC. Šiame susitarime nustatoma, kad ŽTHIC turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atitinkantį jo dydį.

4.   Komisija stengiasi kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo sudaryti 3 dalyje nurodytą susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus, su kuriais susiduriama to proceso metu, ir susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, parengtą remiantis reguliariai teikiamomis ŽTHIC aprašomosiomis ataskaitomis. Remdamasi tomis ataskaitomis Taryba atlieka vertinimą.

2.   Komisija teikia ataskaitas, susijusias su 1 straipsnyje nurodyto projekto finansiniais aspektais.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo sudarymo dienos. Tačiau jei per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas, šis sprendimas netenka galios praėjus šešiems mėnesiams nuo jo įsigaliojimo dienos.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2020 m. liepos 7 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/979, kuriuo remiamas tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo pagal atviruosius tarptautinius standartus sistemos rengimas (OL L 218, 2020 7 8, p. 1).

1

---

PRIEDAS

PROJEKTO DOKUMENTAS

DĖL TARPTAUTINIU MASTU PRIPAŽINTOS GINKLŲ IR ŠAUDMENŲ VALDYMO PATVIRTINIMO SISTEMOS (AAMVS) KŪRIMO SIEKIANT UŽKIRSTI KELIĄ NETEISĖTAM PLATINIMUI

1.   Bendra informacija

Ginklų kontrolės bendruomenėje vis labiau sutariama dėl to, kad esminis vaidmuo stiprinant eksporto kontrolės priemones, kuriomis užkertamas kelias nukreipimui, tenka veiksmingam atsargų valdymui. Septintajai Sutarties dėl prekybos ginklais (SPG) šalių konferencijai (ŠK 7) parengtame darbiniame dokumente ŠK 7 pirmininkaujanti šalis paragino konferencijos šalis apsvarstyti visus atsargų valdymo aspektus prieš suteikiant eksporto leidimą ir saugų bei patikimą sandėliavimą po pristatymo. Be to, ji paragino ne tik dalytis informacija apie neteisėtą veiklą (SPG 11 straipsnio 5 dalis ir 15 straipsnio 4 dalis), bet ir skatino importuojančias ir eksportuojančias valstybes prieš eksportą susitarti dėl specialių sąlygų ir garantijų, susijusių su sandėliavimo įrenginiais, prekių ženklinimu ar galutinių naudotojų kontrole. Galiausiai, kaip vieną iš būdų laikytis 13 straipsnio 2 dalies, ŠK 7 pirmininkaujanti valstybė narė pasiūlė, kad Sutarties Šalys galėtų pranešti apie priemones, kurių imtasi siekiant sustiprinti fizinį saugumą ir atsargų valdymą (FSAV), kaip nuorodą į veiksmus, kurių imtasi siekiant užkirsti kelią nukreipimui ir su juo kovoti (1).

Vis dar iškyla sunkumų pateikiant garantijų dėl trečiosios šalies atsargų valdymo praktikos, kaip aprašyta ŠK 7 darbiniame dokumente. Ši sritis yra techninė ir informacija traktuojama kaip itin slapta. Dėl to dalijimasis informacija yra sudėtingas. Daugelyje sektorių (privačiajame ir viešajame) atitikties vertinimai naudojami siekiant pateikti garantijų dėl produktų ir paslaugų veiksmingumo, saugos ir saugumo. Atitikties vertinimuose pateikiami tarptautiniu mastu pripažinti metodai, skirti nustatyti, ar gaminys ar paslauga atitinka priimtinas normas ir standartus. Esama įvairių tarptautinių atsargų valdymo ir saugumo standartų, gairių ir gerosios praktikos pavyzdžių, tačiau šiuo metu nėra tarptautiniu mastu pripažintos metodikos, pagal kurią būtų galima pateikti garantijų dėl trečiosios šalies ar galutinio naudotojo pajėgumų užkirsti kelią ginklų ir šaudmenų atsargų nukreipimui (SPG 11 straipsnio 1 dalis).

Šiomis aplinkybėmis nuo 2020 m. Europos Sąjunga (ES) nagrinėja galimybę sukurti tarptautiniu mastu pripažintą sistemą, pagal kurią būtų galima patvirtinti ginklų ir šaudmenų politiką ir praktiką valstybės ir galutinio naudotojo lygmenimis. Priimdama Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/979, iš dalies pakeistą Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/2075, ES pavedė Ženevos tarptautinio humanitarinio išminavimo centro (ŽTHIC) šaudmenų valdymo patariamajai grupei (AMAT) įgyvendinti projektą „Tarptautiniu mastu pripažintos ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemos (AAMVS) kūrimas siekiant užkirsti kelią neteisėtam platinimui ir atsitiktiniams sprogimams“. Tai buvo daugiametis procesas, suskirstytas į konkrečius etapus su specialiais tikslais ir rezultatais.

Per pirmąjį etapą (BUSP 2020/979) buvo siekiama išnagrinėti galimybę sukurti tarptautiniu mastu pripažintą šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) ir šaudmenų valdymo praktikos patvirtinimo sistemą. Sistemos įgyvendinamumas buvo vertinamas pagal septynias kategorijas: techninis, politinis, teisinis, ekonominis, karinio saugumo, bendruomenių saugos ir saugumo, taip pat savalaikiškumo atžvilgiu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nors nėra nustatytų grėsmių, trukdančių plėtoti tokią sistemą, suinteresuotųjų subjektų politinis noras dalyvauti tokioje sistemoje galiausiai priklausytų nuo galutinės sistemos sąrangos. Todėl suinteresuotieji subjektai negalėjo įsipareigoti, kol neatsakyta į klausimus apie galutinę sistemos sąrangą.

Per antrąjį etapą (BUSP 2021/2075) buvo siekiama parengti vertinimo priemonę, kuri būtų sistemos pagrindas, ir nustatyti tinkamus AAMVS pasirinkimus. Buvo sukurta įsivertinimo priemonė ir išnagrinėti galimi patvirtinimo sistemos pasirinkimai. Projektas buvo užbaigtas rekomendacija dėl požiūrio į operatyvinės AAMVS kūrimą.

Kas yra AAMVS?

Informacija apie bendrą ginklų ir šaudmenų valdymo praktiką yra svarbi daugeliui vidaus ir užsienio suinteresuotųjų subjektų. Pavyzdžiui, eksporto kontrolės institucijos galėtų sustiprinti savo vertinimus dėl nukreipimo rizikos, atliekamus prieš išduodant eksporto licenciją, pagerindamos sandėliavimo po pristatymo etapo analizę o tarptautinis bendradarbiavimas ir pagalbos teikimas gali geriau atliepti poreikius remiantis dabartinių pajėgumų analize.

AAMVS paskirtis – palengvinti keitimąsi informacija apie galutinių naudotojų gebėjimą užtikrinti atsargų saugą ir saugumą. Tai daroma vertinant galutinių naudotojų valdymo sistemos struktūros pajėgumus pagal tarptautiniu mastu pripažintą geriausią praktiką, nustatytą tarptautinėse techninėse šaudmenų gairėse (IATG) ir modulinio šaulių ginklų kontrolės įgyvendinimo kompendiume (MOSAIC).

AAMVS pagrindas yra priemonės, parengtos įgyvendinant Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/2075. Standartizuotas įsivertinimas, vienas iš pagrindinių rezultatų, kuriuos davė BUSP 2021/2075 įgyvendinimas, yra metodika, pagal kurią analizuojamas valdymo sistemos sudėtingumas, apibrėžtas IATG 01:35 dokumente nurodytose pajėgumų užtikrinimo konfigūracijose. Šis įsivertinimas derinamas su dokumentu, skirtu vadovautis aiškinant rezultatus. Ši priemonė pati savaime gali būti naudojama kaip dvišalio keitimosi informacija priemonė, pranešant apie bendrą ginkluotųjų pajėgų taikomos ginklų ir šaudmenų valdymo praktikos padėtį.

AAMVS tampa „sistema“, kai priemonė tampa dažniausiai naudojama visoje organizacijoje siekiant patenkinti bendrus poreikius. Organizacijos, kurias sudaro valstybės narės, turinčios bendrus eksporto kontrolės reikalavimus, importo taisykles, gebėjimų stiprinimo tikslus arba priemonių įgyvendinimo stebėsenos poreikius, yra pagrindinės kandidatės gauti naudos iš sistemos sukūrimo. Bet kuriuo atveju bendra platforma dar labiau palengvina keitimąsi informacija. Standartizuotas vertinimas galėtų būti naudojamas įvairių suinteresuotųjų subjektų poreikiams patenkinti. Įsivertinimas galėtų galioti kelerius metus, tokiu būdu jau patvirtinta analize būtų galima dalytis su patvirtintais suinteresuotaisiais subjektais. Tai galėtų sumažinti galutiniam naudotojui tenkančią ataskaitų teikimo naštą ir kartu padidinti eksporto kontrolės pareigūnų gebėjimą etape prieš leidimo suteikimą gauti informaciją apie sandėliavimo po pristatymo sąlygas, kurias turi potencialus importuojantis galutinis naudotojas.

Yra daug galimų pasirinkimų kuriant AAMVS sistemą. Tai sudaro galimybę organizacijai pritaikyti sistemą prie savo konkrečių poreikių. Tam tikroms organizacijoms patvirtinimo sistemos sukūrimas gali būti naudingas, kai pagal tokią sistemą įgaliotieji naudotojai galėtų dalytis bendra standartizuota analize. Kitoms organizacijoms gali kilti problemų dėl patvirtinimo, todėl jos gali pasirinkti mažiau specifines dalijimosi informacija galimybes. AAMVS sistemų kūrimo procese bus itin svarbu identifikuoti, kurios ypatybės yra priimtinos kiekvienai organizacijai.

Remiantis pirmiau nurodytais rezultatais ir išvadomis, projekto III etape daugiausia dėmesio bus skiriama tolesniam AAMVS plėtojimui. Bus laikomasi regioninio požiūrio į patvirtinimo sistemų kūrimą – daugiausia dėmesio bus skiriama esamų regioninių organizacinių struktūrų ir mechanizmų, skirtų dalijimuisi informacija, nustatymui ir rėmimui, taip pat specialiai pritaikytų metodikų ir priemonių, skirtų nacionalinių ginklų ir šaudmenų valdymo sistemų patvirtinimui, kūrimui (be kita ko, parengiant įsivertinimo priemonę ir atitinkamas vertinimo ir vertinimo rezultatų aiškinimo gaires).

2.   Techninis metodas

Šiuo projektu bus siekiama esamose regioninėse organizacinėse struktūrose sukurti nepriklausomas ginklų ir šaudmenų valdymo patvirtinimo sistemas (AAMVS). Kiekviena sistema veiks nepriklausomai ir bus grindžiama priemonėmis ir metodinėmis gairėmis, parengtomis įgyvendinant Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/2075. Priemonę sudaro standartizuota įsivertinimo metodika, pritaikyta prie regiono aplinkybių ir standartų, sutartas patvirtinimo arba vertinimo balais procesas, kurį taikant galima pasinaudoti regiono ekspertinėmis žiniomis, kad būtų galima analizuoti įsivertinimo rezultatus, dalijimosi informacija platforma, kad būtų lengviau perduoti tam tikrą informaciją įgaliotoms prašančioms institucijoms, ir nedidelė valdymo sistema sistemos tvarumui užtikrinti.

Įgyvendindama šį projektą, ES suprojektuotų, sukurtų, išbandytų ir įgyvendintų pirmąją regioninę AAMVS. ES AAMVS būtų platforma, kuria naudodamosi valstybės narės standartizuotu formatu dalytųsi informacija apie ginklų ir šaudmenų valdymo praktiką ir ja naudotųsi, remdamosi galutinių naudotojų trečiosiose šalyse atliktais įsivertinimais. ES aktyviai prisidėtų prie visų sistemos elementų kūrimo, pasitelkdama ekspertų tinklą iš ES ir iš ES valstybių narių, kuris konsultuotų dėl visų sąrangos sričių. ŽTHIC bus atsakingas už diskusijų su tinklu palengvinimą ir projekto įgyvendinimą.

ES AAMVS sustiprintų Ginklų neplatinimo ir eksporto darbo grupės Įprastinės ginkluotės eksporto (COARM) pogrupio, ES valstybių narių eksporto kontrolės institucijų ir Europos taikos priemonės (ETP) gebėjimą analizuoti nukreipimą ir atsitiktinio sprogimo riziką po pristatymo, susijusius su galutinio naudotojo ginklų ir šaudmenų valdymo sistemomis. Ši informacija padėtų atlikti jų nukreipimo rizikos vertinimus prieš išduodant leidimą dėl licencijos. AAMVS įsivertinimas taip pat galėtų padėti Ginklų neplatinimo ir eksporto darbo grupės Įprastinės ginkluotės eksporto (CONOP) pogrupiui ir ES valstybių narių tarptautinės pagalbos ir gebėjimų stiprinimo procesams, nes juo būtų pateikiamas standartizuotas įvertinimas, kaip ginklų ir šaudmenų valdymo sistema atitinka tarptautinę gerąją patirtį. Tai padėtų nustatyti silpnąsias vietas ir poreikius ir gebėjimų stiprinimo pastangas būtų galima nukreipti ten, kur išteklių reikia labiausiai.

Šis projektas taip pat padės populiarinti AAMVS kituose paregioniuose ir informuoti apie standartizuoto požiūrio į ginklų ir šaudmenų valdymo praktikos vertinimą ir dalijimąsi ja sukūrimo naudą. Šio informuotumo didinimo tikslas – paskatinti kitas regionines organizacijas kurti pritaikytas AAMVS sistemas ir remti įsivertinimo priemonės taikymą. Šios pastangos bus grindžiamos informavimo pastangomis, dedamomis įgyvendinant Tarybos sprendimus (BUSP) 2020/979 ir (BUSP) 2021/2075. Jei per informuotumo didinimo procesą regioninė organizacija prašytų paramos kuriant AAMVS, pagal projektą būtų galima perskirstyti išteklius šioms pastangoms remti.

3.   Bendri tikslai

Pagrindinis šio projekto tikslas – remti pastangas užtikrinti saugų ir patikimą ŠLG bei šaudmenų valdymą gerinant suinteresuotųjų subjektų, dirbančių eksporto kontrolės ir tarptautinio bendradarbiavimo bei pagalbos srityse, sprendimų priėmimo procesus.

Šis tikslas bus pasiektas didinant ŠLG ir šaudmenų valdymo praktikos, kurią taiko galutiniai naudotojai trečiojoje šalyje, skaidrumą. Geriau susipažinę su šia praktika, suinteresuotieji subjektai galės priimti geresnius sprendimus, susijusius su perdavimų leidimais ir gebėjimų stiprinimo iniciatyvomis.

Kad šis tikslas būtų įgyvendintas, projekte bus siekiama šių dviejų pagrindinių uždavinių:

| 1) | sukurti veikiančią AAMVS sistemą; |
| --- | --- |

1)

sukurti veikiančią AAMVS sistemą;

| 2) | skatinti regioninių organizacijų ir jų valstybių narių pastangas kurti savo AAMVS. |
| --- | --- |

2)

skatinti regioninių organizacijų ir jų valstybių narių pastangas kurti savo AAMVS.

4.   Veiklos aprašymas

1 tikslas. Sukurti veikiančią AAMVS sistemą

1 metai. Konsoliduoti AAMVS struktūrą

| VEIKLA | | REZULTATAI |
| --- | --- | --- |
| Sukurti ES patariamąjį tinklą, susidedantį iš suinteresuotųjų subjektų, galinčių teikti ekspertų konsultacijas dėl esminių ir veiklos gairių ES politikos ir veiksmų klausimais. Šie patarėjai bus raginami prisidėti prie ES AAMVS rengimo etapo siekiant užtikrinti, kad sistema atitiktų ES tikslus. ŽTHIC projekto grupė bus atsakinga už jų rekomendacijų įgyvendinimą. Bus dedamos pastangos per metus surengti kelis fizinius susitikimus. Patariamojo tinklo tikslas – užtikrinti, kad ES suinteresuotieji subjektai imtųsi vadovaujamo vaidmens kuriant sistemą, kuri atitinka jų poreikius ir darbo procesus. Patarėjai prisidės apibrėžiant šias sistemos ypatybes:






  — | AAMVS operacijų ir sistemos aptarnavimo ir techninės priežiūros politikos projekto rengimas, |

VEIKLA

REZULTATAI

Sukurti ES patariamąjį tinklą, susidedantį iš suinteresuotųjų subjektų, galinčių teikti ekspertų konsultacijas dėl esminių ir veiklos gairių ES politikos ir veiksmų klausimais. Šie patarėjai bus raginami prisidėti prie ES AAMVS rengimo etapo siekiant užtikrinti, kad sistema atitiktų ES tikslus. ŽTHIC projekto grupė bus atsakinga už jų rekomendacijų įgyvendinimą. Bus dedamos pastangos per metus surengti kelis fizinius susitikimus. Patariamojo tinklo tikslas – užtikrinti, kad ES suinteresuotieji subjektai imtųsi vadovaujamo vaidmens kuriant sistemą, kuri atitinka jų poreikius ir darbo procesus. Patarėjai prisidės apibrėžiant šias sistemos ypatybes:

—

AAMVS operacijų ir sistemos aptarnavimo ir techninės priežiūros politikos projekto rengimas,

| — | įsivertinimo priemonių dėl tinkamumo ir tinkamumo poreikiams peržiūra, |
| --- | --- |

—

įsivertinimo priemonių dėl tinkamumo ir tinkamumo poreikiams peržiūra,

| — | tinkamų subjektų, kurie atliktų AAMVS įgyvendinimo patvirtinimą ir priežiūrą, nustatymas, |
| --- | --- |

—

tinkamų subjektų, kurie atliktų AAMVS įgyvendinimo patvirtinimą ir priežiūrą, nustatymas,

| — | nustatymas, kokio tipo dalijimasis informacija turi būti leidžiamas elektroninėje platformoje ir dvišaliu pagrindu. |
| --- | --- |

—

nustatymas, kokio tipo dalijimasis informacija turi būti leidžiamas elektroninėje platformoje ir dvišaliu pagrindu.

ES priemonių, pritaikytų pagal ES kriterijus ir patvirtintų ES, įgyvendinimas.

ES AAMVS pagrindų dokumento kartu su vystymosi strategija parengimas.

Įsivertinimo ir patvirtinimo analizės patvirtinimas. Bendros įsivertinimo priemonės, parengtos Tarybos sprendimo (BUSP) 2021/2075 įgyvendinimo metu, turi būti peržiūrėtos, pritaikytos ir patvirtintos ES techninių ekspertų, siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų ES suinteresuotųjų subjektų reikalavimus.

Teminių ekspertų patvirtintų įsivertinimo priemonių (ginklų ir šaudmenų valdymo ir eksporto kontrolės) techninio patvirtinimo atlikimas.

Interneto svetainės dizaino reikalavimų siekiant kurti dalijimosi informacija platformą įvertinimas. Remiantis ES patarėjų rekomendacijomis, nuo įvertinimo priklausys programavimo reikalavimai, kad būtų sukurta pageidaujama interneto platforma.

Pastabų ir korespondencijos, gautų iš komunikacijos su ES patariamuoju tinklu, integravimas.

Interneto platformos vystymo plano, apimančio projektavimą, kūrimą, bandymą ir užbaigimą, sudarymas.

2 metai. Priemonių ir sistemos testavimas

| VEIKLA | | REZULTATAI |
| --- | --- | --- |
| Įsivertinimo priemonių testavimas trečiosiose valstybėse. Testai apims tris aspektus:






  — | remti trečiąsias valstybes ir visus subjektus (tarpininkus ir t. t.), dalyvaujančius veikloje, kuria siekiama atlikti patenkinamą įsivertinimą, |

VEIKLA

REZULTATAI

Įsivertinimo priemonių testavimas trečiosiose valstybėse. Testai apims tris aspektus:

—

remti trečiąsias valstybes ir visus subjektus (tarpininkus ir t. t.), dalyvaujančius veikloje, kuria siekiama atlikti patenkinamą įsivertinimą,

| — | įvertinti įgyvendinimo sunkumus, su kuriais susiduria visi susiję subjektai, visapusiškai atlikdami įvertinimą, ir jiems susirūpinimą keliančius klausimus dėl dalijimosi informacija, |
| --- | --- |

—

įvertinti įgyvendinimo sunkumus, su kuriais susiduria visi susiję subjektai, visapusiškai atlikdami įvertinimą, ir jiems susirūpinimą keliančius klausimus dėl dalijimosi informacija,

| — | parengti vertinimo ataskaitą, kurioje būtų akcentuojami sunkumai ir įgyta patirtis. |
| --- | --- |

—

parengti vertinimo ataskaitą, kurioje būtų akcentuojami sunkumai ir įgyta patirtis.

Įsivertinimo tyrimo vertinimo ataskaita.

Sukurti, išbandyti ir patvirtinti internetinę platformą pagal ES konsultacinio tinklo nustatytas specifikacijas.

Atskira mokymo medžiaga įsivertinimui ir patvirtinimui atlikti.

Parengti mokomąją medžiagą ir veiklos procedūras, kuriomis būtų remiamos pastangos užbaigti įsivertinimą, standartizuoti patvirtinimo procesą ir valdyti sistemos priežiūros mechanizmą.

Parengta politika ir veiklos procedūros, skirtos patvirtinimui atlikti ir sistemos priežiūros mechanizmui.

Parengti politikos dokumentus dėl AAMVS veikimo ir priežiūros.

Dalijimosi AAMVS informacija internetinė platforma.

Teikti ES konsultaciniam tinklui naujausią informaciją apie įgyvendinimo padėtį ir aptarti kylančius sunkumus bei klausimus.

Pastabos ES patarėjams.

2 tikslas. Skatinti kitas organizacijas kurti savo regioninę AAMVS.

1 metai. Pristatyti AAMVS dviem regioninėms organizacijoms; toliau nagrinėti sąsajas su tarptautiniais instrumentais

| VEIKLA | | REZULTATAI |
| --- | --- | --- |
| Vykdyti informavimo veiklą, apimančią dvi regionines organizacijas ir jų valstybes nares, siekiant propaguoti regioninę AAMVS koncepciją.
  Vykdant šią veiklą, bus surengti ne daugiau kaip trys vizitai į regioną. Pirmasis susitikimas su regionine organizacija bus skirtas skatinti regioninės AAMVS kūrimą ir, jei pageidautina, pradėti planuoti tolesnius veiksmus. Antrame susitikime dalyvautų visos ES valstybės narės ir jis būtų skirtas supažindinimui su sistema ir jos privalumais. Tikimasi, kad tolesniuose susitikimuose bus toliau skatinamas ir planuojamas regioninės AAMVS kūrimas. | | Regioninės organizacijos ir jų valstybės narės supažindintos su AAMVS ir nauda, kurią gautų sukūrusios savąją. |
| Dalyvauti regioninių ir tarptautinių ginklų kontrolės priemonių susitikimuose.
  Tai galėtų apimti gretutinių renginių ar kitų renginių, skirtų AAMVS ir ES AAMVS plėtojimui skatinti, organizavimą. | | |

VEIKLA

REZULTATAI

Vykdyti informavimo veiklą, apimančią dvi regionines organizacijas ir jų valstybes nares, siekiant propaguoti regioninę AAMVS koncepciją.

Vykdant šią veiklą, bus surengti ne daugiau kaip trys vizitai į regioną. Pirmasis susitikimas su regionine organizacija bus skirtas skatinti regioninės AAMVS kūrimą ir, jei pageidautina, pradėti planuoti tolesnius veiksmus. Antrame susitikime dalyvautų visos ES valstybės narės ir jis būtų skirtas supažindinimui su sistema ir jos privalumais. Tikimasi, kad tolesniuose susitikimuose bus toliau skatinamas ir planuojamas regioninės AAMVS kūrimas.

Regioninės organizacijos ir jų valstybės narės supažindintos su AAMVS ir nauda, kurią gautų sukūrusios savąją.

Dalyvauti regioninių ir tarptautinių ginklų kontrolės priemonių susitikimuose.

Tai galėtų apimti gretutinių renginių ar kitų renginių, skirtų AAMVS ir ES AAMVS plėtojimui skatinti, organizavimą.

2 ir 3 metai. Pristatyti AAMVS dviem regioninėms organizacijoms per metus, toliau propaguoti tarptautiniu lygmeniu

Pastaba: 2 ir 3 metų projekto plane yra vienas skirtumas, kuris priklauso nuo praėjusių metų pastangų propaguoti AAMVS regione rezultatų. Pirminis planas – per metus įvykdyti du regioninius informavimo veiksmus pagal formatą, nustatytą 1 metams. Vis dėlto, jei regioninė organizacija patvirtina, kad pageidauja įgyvendinti AAMVS, AMAT prašys ES leidimo dalį išteklių nukreipti AAMVS kūrimui regione, kuriame prašoma sistemos. Dėl to sumažėtų per metus įsitraukiančių regioninių organizacijų skaičius, bet galbūt padidėtų valstybių, kurios naudojasi AAMVS sistema ir gauna iš jos naudos, skaičius.

5.   Techninio įgyvendinimo agentūra

Ženevos tarptautinio humanitarinio išminavimo centras (ŽTHIC) per savo specializuotą agentūrą AMAT vadovaus projekto įgyvendinimui. Konkrečiai AMAT vadovaus visos šio projekto veiklos valdymui ir įgyvendinimui ir toliau bus atsakinga už biudžetą ir ataskaitų teikimą. AMAT grupė taip pat buvo atsakinga už veiksmų pagal Tarybos sprendimus ((BUSP) 2020/979 ir (BUSP) 2021/2075) valdymą ir įgyvendinimą.

AMAT ketina pasitelkti ekspertus konsultantus, kad jie padėtų įgyvendinant įvairius projekto aspektus. Visų pirma bus įdarbinti interneto svetainių kūrimo, atitikties vertinimo ir ŠLG valdymo sričių ekspertai, kad padėtų įgyvendinant įvairius projekto aspektus. Šie konsultantai bus atrenkami laikantis patvirtintos įdarbinimo procedūros.

6.   Aktualumas

Šis projektas, įskaitant jo tikslus, veiklą ir rezultatus, dera su įvairiomis Europos Sąjungos strategijomis ir politiniais susitarimais.

2018 m. ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais bei jų šaudmenimis strategija (ŠLG strategija)

2018 m. ŠLG strategijos tikslas – „užtikrinti integruotų, kolektyvinių ir koordinuojamų Europos veiksmų kryptingumą siekiant užkirsti kelią [...] neteisėtai įsigyti ŠLG ir jų šaudmenų, taip pat pažaboti jų neteisėtą įsigijimą ir skatinti atskaitomybę bei atsakomybę teisėtos prekybos ginklais atžvilgiu“
   (2). 2018 m. ŠLG strategijoje numatyti konkretūs atsargų valdymo veiksmai, o ES įpareigojama toliau remti bendradarbiavimą ir pagalbą įgyvendinant JT veiksmų programą (VP), įskaitant atsargų valdymą; propaguoti ir įgyvendinti standartus ir gerąją praktiką tvarkant šaulių ginklus (tarptautinius šaulių ginklų kontrolės standartus (ISACS) [dabar MOSAIC]) ir šaudmenis (tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (IATG)).

ES AAMVS prisidėtų prie ES pastangų įgyvendinant 2018 m. ŠLG strategiją:

| — | nukreipimo prevencija ir atskaitomybės skatinimas teisėtos prekybos ŠLG srityje yra nustatytas AAMVS tikslas. ES AAMVS gali padėti atlikti nukreipimo rizikos vertinimus, kurie atliekami prieš išduodant eksporto licencijų leidimus. |
| --- | --- |

—

nukreipimo prevencija ir atskaitomybės skatinimas teisėtos prekybos ŠLG srityje yra nustatytas AAMVS tikslas. ES AAMVS gali padėti atlikti nukreipimo rizikos vertinimus, kurie atliekami prieš išduodant eksporto licencijų leidimus.

| — | ES AAMVS gali būti remiamas bendradarbiavimas ir pagalbos teikimas atsargų valdymo srityje, nustatant valdymo sistemos trūkumus; ji gali veikti kaip stebėsenos priemonė, padedanti stebėti pokyčius ar patobulinimus praktikoje. |
| --- | --- |

—

ES AAMVS gali būti remiamas bendradarbiavimas ir pagalbos teikimas atsargų valdymo srityje, nustatant valdymo sistemos trūkumus; ji gali veikti kaip stebėsenos priemonė, padedanti stebėti pokyčius ar patobulinimus praktikoje.

| — | Taikant įsivertinimo metodiką, skatinamas MOSAIC ir IATG kaip standartų, pagal kuriuos vertinamas atitikties vertinimas, įgyvendinimas. |
| --- | --- |

—

Taikant įsivertinimo metodiką, skatinamas MOSAIC ir IATG kaip standartų, pagal kuriuos vertinamas atitikties vertinimas, įgyvendinimas.

2020–2025 m. ES kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais veiksmų planas

2020–2025 m. ES kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais veiksmų plane, kuriuo siekiama kovoti su neteisėta prekyba ES ir Pietryčių Europos šalyse partnerėse (Vakarų Balkanuose, Moldovoje ir Ukrainoje), pripažįstama, kad reikia didinti atsargų saugumą Pietryčių Europoje ir remiamas Vakarų Balkanų regionas (3). Veiksmų gairėse taip pat numatyta didinti atsargų valdymo saugumą, tobulinti taisykles ir stebėti, kaip laikomasi reikalavimų (4). Be to, pagal 4.2 veiksmą reikalaujama skatinti geresnį atsargų valdymą Sahelio regione.

Nors ES AAMVS nėra orientuota į regionus, ji gali padėti nustatant galutinio naudotojo atsargų valdymo praktikos struktūrinius trūkumus. Įsivertinimo metodika ypač tinka saugumo nuostatų trūkumams nustatyti.

2008 m. ES bendroji pozicija dėl ginklų eksporto (ES bendroji pozicija) ir Tarybos bendrosios pozicijos savanoriško naudojimosi vadovas
   (5)

ES bendrojoje pozicijoje yra aštuoni kriterijai, kuriais apibūdinamos keturios rizikų grupės, kuriomis valstybės narės turi remtis atsisakydamos išduoti eksporto licenciją, ir keturios veiksnių grupės, į kurias valstybės turi „atsižvelgti“ vertindamos eksporto licencijos paraišką. 7 kriterijus yra „pavojus, kad karinės technologijos arba įranga perkančiojoje šalyje bus naudojamos ne pagal paskirtį ar pakartotinai eksportuotos nepageidautinomis sąlygomis“ kaip veiksnys, į kurį eksportuotojas turėtų atsižvelgti. Bendrojoje pozicijoje papildomai nurodoma, kad eksportuotojas, vertindamas nukreipimo riziką, turėtų atsižvelgti į „šalies gavėjos sugebėjimą veiksmingai kontroliuoti eksportą“.

ES bendrosios pozicijos naudojimosi vadove, kuriame pateikiami papildomi, tačiau neprivalomi nurodymai, kaip įgyvendinti šio dokumento nuostatas, eksportuotojai raginami apsvarstyti, ar šalyje gavėjoje a) „atsargų valdymas ir saugumas atitinka reikiamą standartą“ (įskaitant MOSAIC ir IATG) ir b) ar yra „žinomų atvejų, kai buvo problemų, susijusių su atsargų dingimu“
   (6).

Naudojimosi vadove nurodoma veiksmingo saugumo ir atsargų valdymo svarba susijusi ne tik su 7 kriterijaus įgyvendinimu ir nukreipimo rizikos vertinimu, bet ir susijusi su ES bendrosios pozicijos 1 ir 2 kriterijų, kurie apima atitinkamai tarptautinių įsipareigojimų laikymąsi ir pagarbą žmogaus teisėms bei tarptautinei humanitarinei teisei, taikymu. Visų pirma vadove kalbama apie JT VP numatytų standartų laikymąsi, įskaitant standartus, taikomus atsargų valdymui, kurie yra svarbūs vertinant, kaip gavėjai laikosi įsipareigojimų pagal 1 kriterijų (7). Be to, vadove nurodomas „tinkamų procedūrų“ dėl atsargų, įskaitant perteklinius ginklus ir šaudmenis, valdymo ir saugumo buvimas ir „atsargų vagysčių ir nepaaiškinamo atsargų dingimo“ galutinio naudotojo šalyje problemos egzistavimas, kaip elementai, kuriuos reikėtų apsvarstyti vertinant, ar esama rizikos, kad eksportuojami ginklai gali būti panaudoti pažeidžiant žmogaus teises ar tarptautinę humanitarinę teisę pagal 2 kriterijų (8).

ES bendrojoje pozicijoje ir Naudojimosi vadove taip pat pateikiamos atitinkamos gairės dėl keitimosi informacija, o tai yra AAMVS svarbus elementas. ES bendrosios pozicijos 4 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės keistųsi informacija apie atsisakymus išduoti licencijas ir konsultuotųsi svarstydamos patvirtinti licenciją, kurią „iš esmės tapačiam sandoriui“ atsisakė išduoti kita valstybė narė. Šią nuostatą dar labiau sustiprina ES bendrosios pozicijos 7 straipsnis, kuriame reikalaujama, kad valstybės narės „stiprin[tų] bendradarbiavimą ir skatin[tų] konvergenciją“ įrangos eksporto srityje vykdydamos „keitimąsi atitinkama informacija“ ne tik apie atsisakymus išduoti licenciją, bet ir apie ginklų eksporto politiką. Naudojimosi vadove valstybės narės raginamos dalytis informacija Ginklų neplatinimo ir eksporto darbo grupėje (COARM), taip pat per „COARM internetinę sistemą arba, jei manoma, kad tikslinga taikyti slaptumo žymą „RESTRICTED“, teikdamos COREU pranešimus“. Keitimasis informacija taip pat turėtų apimti informaciją, kurie gali būti naudinga kitoms valstybėms narėms siekiant užkirsti kelią nukreipimo rizikai (9).

ES bendrojoje pozicijoje pateikiamos aiškios nustatytos politikos ir AAMVS sąsajos. Sąsaja nustatyta Tarybos sprendimu (BUSP) 2020/979, o ES AAMVS buvo specialiai sukurta tam, kad kaip techninė priemonė, galinti pateikti galimos importuojančios valstybės įgyvendinamų saugos ir saugumo priemonių analizę, padėtų eksporto kontrolės institucijoms taikyti ES bendrosios pozicijos 7 kriterijų. Naudojama metodika atitinka Naudojimosi vadove pateiktas standartų vertinimo pagal esamą tarptautiniu mastu pripažintą gerąją patirtį gaires. Bendrosios pozicijos 4 straipsnyje taip pat nustatytas ES AAMVS dalijimosi informacija komponento politinis pagrindimas.

2021 m. sausio 15 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/38, kuriuo nustatomas bendras požiūris į galutinių naudotojų pažymėjimų elementus šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų eksporto kontekste

Tarybos sprendimas 2021/38/BUSP nustato bendrą požiūrį į galutinių naudotojų pažymėjimų elementus šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų eksporto kontekste (10). Sprendime yra du „pasirinktiniai elementai“, tiesiogiai susiję su AAMVS, kuriuos valstybės gali apsvarstyti: c) leisti eksportuojančios valstybės narės atstovams atlikti eksportuojamų prekių patikrinimą vietoje po siuntimo; d) pateikti garantijas, kuriomis įrodomi galutinio naudotojo gebėjimai saugos ir saugumo atžvilgiu tinkamai valdyti ginklus ir šaudmenis, įskaitant gebėjimą užtikrinti sauga ir saugumu grindžiamą atsargų kaupimo vietų, kuriose prekės bus saugomos, valdymą.

Į AAMVS gali būti įtraukta tikrinimo po pristatymo metodika, skirta padėti vietoje tikrinti per įsivertinimą pateiktus teiginius. Tai suteiktų dar aukštesnio lygio garantiją.

7.   Komunikacija ir matomumo didinimo strategija

Remdamasi Europos Komisijos paskelbtais 2018 m. Komunikacijos apie ES išorės veiksmus ir jų matomumo užtikrinimo reikalavimais, AMAT turės imtis visų tinkamų priemonių viešinti, kad šį projektą finansuoja ES. Be to, Europos Sąjungos parama bus nurodoma kvietimuose ir kituose dokumentuose, kurie bus platinami įvairių renginių dalyviams. AMAT užtikrins, kad ES, kai įmanoma, būtų atstovaujama renginiuose, remiamuose pagal šį sprendimą.

Konkrečiai ES bus pripažįstama projekto vadove visuose regioniniuose ir tarptautiniuose renginiuose, kuriuose pristatoma AAMVS. ES AAMVS galėtų būti puiki motyvacija kitoms regioninėms organizacijoms, todėl AMAT skatins ir rems ES pastangas propaguoti šią priemonę įvairiose ginklų kontrolės sistemose. ES atstovų bus paprašyta pateikti pastabų, o ES logotipas bus atvaizduotas pristatymuose ir reklaminiuose pranešimuose.

---

(1)  ŠK 7 pirmininko darbo dokumento projektas. Daugiau pastangų siekiant panaikinti neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais ir užtikrinti veiksmingą atsargų valdymą.

(2)  Europos Sąjungos Taryba, Tarybos išvados dėl ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais ir jų šaudmenimis strategijos priėmimo, Briuselis, 2018 m. lapkričio 19 d., https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13581-2018-INIT/lt/pdf.

(3)  Europos Komisija, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: 2020–2025 m. ES kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais veiksmų planas (30 išnaša).

(4)  Žr. Veiksmų gairių dėl šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) neteisėto laikymo, netinkamo naudojimo ir neteisėtos prekybos jais Vakarų Balkanuose klausimų tvaraus sprendimo iki 2024 m. 7 tikslą, Londonas, 2018 m. liepos 10 d., https://www.seesac.org/f/docs/publications-salw-control-roadmap/Regional-Roadmap-for-a-sustainable-solution-to-the.pdf.

(5)  
  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (7 išnaša)

(6)  Europos Sąjungos Taryba, Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP (su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2019/1560) naudojimosi vadovas, p. 129.

(7)  Europos Sąjungos Taryba, Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP (su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2019/1560) naudojimosi vadovas, p. 24.

(8)  Europos Sąjungos Taryba, Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP (su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2019/1560) naudojimosi vadovas, p. 58.

(9)  Europos Sąjungos Taryba, Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP (su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2019/1560) naudojimosi vadovas, p. 159.

(10)  
  2021 m. sausio 15 d. Tarybos sprendimas (BUSP), kuriuo nustatomas bendras požiūris į galutinių naudotojų pažymėjimų elementus šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų eksporto kontekste,
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 14, 2021 m. sausio 18 d., p. 4, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32021D0038&from=LT.

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/42

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2022/2276

2022 m. lapkričio 18 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/2009 dėl Ukrainos pastangų kovoti su neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis rėmimo bendradarbiaujant su ESBO

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/2009 (1); |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/2009 (1);

| (2) | Sprendimo (BUSP) 2019/2009 1 straipsnyje nurodytai veiklai vykdyti tame sprendime numatytas 36 mėnesių įgyvendinimo laikotarpis nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo (BUSP) 2019/2009 1 straipsnyje nurodytai veiklai vykdyti tame sprendime numatytas 36 mėnesių įgyvendinimo laikotarpis nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos;

| (3) | Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) paprašė pratęsti Sprendimo (BUSP) 2019/2009 įgyvendinimo laikotarpį trylika mėnesių, iki 2024 m. sausio 23 d., atsižvelgdama į tai, kad dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir neišprovokuoto ir nepateisinamo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą vėluojama įgyvendinti projektų veiklą pagal Sprendimą (BUSP) 2019/2009; |
| --- | --- |

(3)

Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) paprašė pratęsti Sprendimo (BUSP) 2019/2009 įgyvendinimo laikotarpį trylika mėnesių, iki 2024 m. sausio 23 d., atsižvelgdama į tai, kad dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir neišprovokuoto ir nepateisinamo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą vėluojama įgyvendinti projektų veiklą pagal Sprendimą (BUSP) 2019/2009;

| (4) | Sprendimo (BUSP) 2019/2009 1 straipsnyje nurodyta veikla gali būti toliau vykdoma iki 2024 m. sausio 23 d. nedarant poveikio finansiniams ištekliams; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimo (BUSP) 2019/2009 1 straipsnyje nurodyta veikla gali būti toliau vykdoma iki 2024 m. sausio 23 d. nedarant poveikio finansiniams ištekliams;

| (5) | prašymas pratęsti įgyvendinimo laikotarpį turėtų būti patenkintas atitinkamai iš dalies pakeičiant Sprendimo (BUSP) 2019/2009 5 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

(5)

prašymas pratęsti įgyvendinimo laikotarpį turėtų būti patenkintas atitinkamai iš dalies pakeičiant Sprendimo (BUSP) 2019/2009 5 straipsnio 2 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2019/2009 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. sausio 23 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  2019 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/2009 dėl Ukrainos pastangų kovoti su neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis rėmimo bendradarbiaujant su ESBO (OL L 312, 2019 12 3, p. 42).

1

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/43

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2277

2022 m. lapkričio 15 d.

kuriuo tenkinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnio 4 dalį pateiktas Italijos Respublikos prašymas netaikyti Komisijos reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 8068)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (1), ypač į jos 7 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2022 m. liepos 28 d. Italija pateikė Komisijai prašymą netaikyti Komisijos reglamento (ES) Nr. 1303/2014 (2) priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies Miljoniko tuneliui, esančiam geležinkelio linijoje Ferandina–Matera (La Martela). 2022 m. rugpjūčio 8 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos ir 2022 m. rugpjūčio 16 d. gavus atsakymą baigėsi prašymo pateikimo procedūra. Tas prašymas pateiktas remiantis Direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnio 1 dalies c punktu; |
| --- | --- |

(1)

2022 m. liepos 28 d. Italija pateikė Komisijai prašymą netaikyti Komisijos reglamento (ES) Nr. 1303/2014 (2) priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies Miljoniko tuneliui, esančiam geležinkelio linijoje Ferandina–Matera (La Martela). 2022 m. rugpjūčio 8 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos ir 2022 m. rugpjūčio 16 d. gavus atsakymą baigėsi prašymo pateikimo procedūra. Tas prašymas pateiktas remiantis Direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnio 1 dalies c punktu;

| (2) | vienkelis 6,6 km ilgio tunelis jau nutiestas. 1984–2000 m. vykę geležinkelio linijos Ferandina–Matera (La Martela) statybos darbai buvo atliekami laikantis nacionalinių standartų, tačiau buvo įvykdyti iš dalies ir liko neužbaigti. Statybos darbai nebuvo baigti dėl lėšų trūkumo, todėl geležinkelio linija niekada nepradėta eksploatuoti. Siekiant pastatyti, modernizuoti ir pradėti eksploatuoti geležinkelio liniją Ferandina–Matera (La Martela), smarkiai vėluojant paskelbta viešųjų pirkimų procedūra (toliau – projektas); ją planuojama užbaigti iki 2022 m. pabaigos. Numatoma, kad pastačius, modernizavus ir pradėjus eksploatuoti Miljoniko tunelį bus įgyvendintos visos susijusios techninės sąveikos specifikacijos (TSS) nuostatos, išdėstytos Reglamente (ES) Nr. 1303/2014, išskyrus jo priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalį, kurioje reikalaujama ne rečiau kaip kas 1 000 metrų įrengti horizontalius ir (arba) vertikalius avarinius išėjimus į paviršių; šis tunelis – vienkelis, todėl nėra galimybės, kad kaip alternatyva būtų įgyvendinta 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 2 dalis; |
| --- | --- |

(2)

vienkelis 6,6 km ilgio tunelis jau nutiestas. 1984–2000 m. vykę geležinkelio linijos Ferandina–Matera (La Martela) statybos darbai buvo atliekami laikantis nacionalinių standartų, tačiau buvo įvykdyti iš dalies ir liko neužbaigti. Statybos darbai nebuvo baigti dėl lėšų trūkumo, todėl geležinkelio linija niekada nepradėta eksploatuoti. Siekiant pastatyti, modernizuoti ir pradėti eksploatuoti geležinkelio liniją Ferandina–Matera (La Martela), smarkiai vėluojant paskelbta viešųjų pirkimų procedūra (toliau – projektas); ją planuojama užbaigti iki 2022 m. pabaigos. Numatoma, kad pastačius, modernizavus ir pradėjus eksploatuoti Miljoniko tunelį bus įgyvendintos visos susijusios techninės sąveikos specifikacijos (TSS) nuostatos, išdėstytos Reglamente (ES) Nr. 1303/2014, išskyrus jo priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalį, kurioje reikalaujama ne rečiau kaip kas 1 000 metrų įrengti horizontalius ir (arba) vertikalius avarinius išėjimus į paviršių; šis tunelis – vienkelis, todėl nėra galimybės, kad kaip alternatyva būtų įgyvendinta 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 2 dalis;

| (3) | projekte numatyta, kad už 3 895 km nuo Miljoniko tunelio pradžios būtų nutiestas vertikalus avarinis išėjimas į paviršių, per kurį būtų patenkama į saugią zoną ir kuris būtų naudojamas kaip alternatyvi priemonė, sudaranti sąlygas evakuoti keleivius ir atvykti gelbėjimo transporto priemonėms. Siūloma priemonė atitinka 2005 m. spalio 28 d. Italijos ministro dekrete dėl geležinkelių tunelių saugos (3) nustatytą reikalavimą – pagal jį, ilgesniuose nei 5 km tuneliuose avarinis išėjimas turi būti įrengtas maždaug kas 4 km. Italijos infrastruktūros valdytojas, vadovaudamasis Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 402/2013 (4), atliko konkrečią ir išsamią pavojaus analizę, iš kurios matyti, kad šiuo atveju visi nustatyti pavojai yra mažesni nei priimtino lygio, ir todėl padarė išvadą, kad tunelio sauga laikoma priimtina ir kad, pritaikius pavojų mažinimo priemonę, nekiltų pavojaus tunelio saugai, jei nebūtų taikoma Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalis; |
| --- | --- |

(3)

projekte numatyta, kad už 3 895 km nuo Miljoniko tunelio pradžios būtų nutiestas vertikalus avarinis išėjimas į paviršių, per kurį būtų patenkama į saugią zoną ir kuris būtų naudojamas kaip alternatyvi priemonė, sudaranti sąlygas evakuoti keleivius ir atvykti gelbėjimo transporto priemonėms. Siūloma priemonė atitinka 2005 m. spalio 28 d. Italijos ministro dekrete dėl geležinkelių tunelių saugos (3) nustatytą reikalavimą – pagal jį, ilgesniuose nei 5 km tuneliuose avarinis išėjimas turi būti įrengtas maždaug kas 4 km. Italijos infrastruktūros valdytojas, vadovaudamasis Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 402/2013 (4), atliko konkrečią ir išsamią pavojaus analizę, iš kurios matyti, kad šiuo atveju visi nustatyti pavojai yra mažesni nei priimtino lygio, ir todėl padarė išvadą, kad tunelio sauga laikoma priimtina ir kad, pritaikius pavojų mažinimo priemonę, nekiltų pavojaus tunelio saugai, jei nebūtų taikoma Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalis;

| (4) | jei Italijos Respublikos prašymas nebūtų patenkintas, kiltų grėsmė projekto ekonominiam perspektyvumui. Remiantis Italijos infrastruktūros valdytojo pateikta informacija, esamo projekto bendros išlaidos yra 315,49 mln. EUR; apskaičiuota, kad papildomų darbų, kuriais būtų užtikrinta atitiktis Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 daliai, kaina būtų 165 mln. EUR, iš kurių 137 mln. EUR būtų skirta darbams atlikti, o likusi dalis – tyrimui parengti ir paramai suteikti. Tai reiškia, kad projekto investicinės sąnaudos padidėtų daugiau nei 50 % – iki 500 mln. EUR. Pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/424 (5) 2 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį, Italijos infrastruktūros valdytojo atliktoje ekonominio perspektyvumo analizėje, kuri buvo pateikta Komisijai, atsižvelgta tiek į eksploatavimo pajamas, kurios būtų gautos, jei netaikant minėtos nuostatos projektas būtų pradėtas vykdyti anksčiau, tiek į ilgalaikį projekto ekonominį perspektyvumą nacionalinėje ir Europos geležinkelių sistemoje. Iš pateiktos informacijos matyti, kad geležinkelio linija nebus įtraukta į visuotinį transeuropinį transporto tinklą, o bus naudojama iš esmės vietos transporto tikslams, t. y. sujungs Materos miestą su pagrindiniu Italijos geležinkelio tinklu. Viena vertus, jei prašymas netaikyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies būtų patenkintas, numatoma, kad bendruomenė iš projekto gautų naudą, didesnę nei panaudotų išteklių vertė. Kita vertus, jei prašymas būtų atmestas, numatoma, kad iš projekto gauta nauda nebūtų didesnė už patirtas sąnaudas; |
| --- | --- |

(4)

jei Italijos Respublikos prašymas nebūtų patenkintas, kiltų grėsmė projekto ekonominiam perspektyvumui. Remiantis Italijos infrastruktūros valdytojo pateikta informacija, esamo projekto bendros išlaidos yra 315,49 mln. EUR; apskaičiuota, kad papildomų darbų, kuriais būtų užtikrinta atitiktis Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 daliai, kaina būtų 165 mln. EUR, iš kurių 137 mln. EUR būtų skirta darbams atlikti, o likusi dalis – tyrimui parengti ir paramai suteikti. Tai reiškia, kad projekto investicinės sąnaudos padidėtų daugiau nei 50 % – iki 500 mln. EUR. Pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/424 (5) 2 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį, Italijos infrastruktūros valdytojo atliktoje ekonominio perspektyvumo analizėje, kuri buvo pateikta Komisijai, atsižvelgta tiek į eksploatavimo pajamas, kurios būtų gautos, jei netaikant minėtos nuostatos projektas būtų pradėtas vykdyti anksčiau, tiek į ilgalaikį projekto ekonominį perspektyvumą nacionalinėje ir Europos geležinkelių sistemoje. Iš pateiktos informacijos matyti, kad geležinkelio linija nebus įtraukta į visuotinį transeuropinį transporto tinklą, o bus naudojama iš esmės vietos transporto tikslams, t. y. sujungs Materos miestą su pagrindiniu Italijos geležinkelio tinklu. Viena vertus, jei prašymas netaikyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies būtų patenkintas, numatoma, kad bendruomenė iš projekto gautų naudą, didesnę nei panaudotų išteklių vertė. Kita vertus, jei prašymas būtų atmestas, numatoma, kad iš projekto gauta nauda nebūtų didesnė už patirtas sąnaudas;

| (5) | dėl šių priežasčių gali būti laikoma, kad įvykdytos sąlygos, nustatytos Direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnio 1 dalies c punkte ir 7 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

(5)

dėl šių priežasčių gali būti laikoma, kad įvykdytos sąlygos, nustatytos Direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnio 1 dalies c punkte ir 7 straipsnio 4 dalyje;

| (6) | Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies turėtų būti leidžiama netaikyti iki kito tunelio modernizavimo arba rekonstravimo; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies turėtų būti leidžiama netaikyti iki kito tunelio modernizavimo arba rekonstravimo;

| (7) | kol bus pradėta taikyti nukrypti leidžianti nuostata, gali pasikeisti pagrindinės prielaidos ar aplinkybės, kuriomis grindžiama 3 konstatuojamojoje dalyje nurodyta pavojaus analizė. Todėl tokiu atveju tikslinga prašyti Italijos Respublikos nedelsiant informuoti Komisiją apie tokius pokyčius ir apie visas kitas galimai taikytinas pavojų mažinimo priemones; |
| --- | --- |

(7)

kol bus pradėta taikyti nukrypti leidžianti nuostata, gali pasikeisti pagrindinės prielaidos ar aplinkybės, kuriomis grindžiama 3 konstatuojamojoje dalyje nurodyta pavojaus analizė. Todėl tokiu atveju tikslinga prašyti Italijos Respublikos nedelsiant informuoti Komisiją apie tokius pokyčius ir apie visas kitas galimai taikytinas pavojų mažinimo priemones;

| (8) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos (ES) 2016/797 51 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyvos (ES) 2016/797 51 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Italijos Respublikos prašymas netaikyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies Miljoniko tuneliui patenkinamas ir tos nuostatos leidžiama netaikyti iki kito tunelio modernizavimo arba rekonstravimo su sąlyga, kad Italijos Respublika pritaikys jos pasiūlytą alternatyvią priemonę.

Jei Italijos Respublika turi informacijos, dėl kurios pagrįstai gali kilti abejonių išvada, kad netaikant Reglamento (ES) Nr. 1303/2014 priedo 4.2.1.5.2 punkto b papunkčio 1 dalies nekyla pavojaus Miljoniko tunelio saugai, nedelsdama apie tai praneša Komisijai.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 15 d.

Komisijos vardu

Adina VĂLEAN

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 138, 2016 5 26, p. 44.

1

(2)  
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1303/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos geležinkelių tunelių saugos techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 394).

2

(3)  
  2005 m. spalio 28 d. Italijos ministro dekretas dėl geležinkelių tunelių saugos yra peržiūrimas, nes vertinimo, atlikto pagal 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1) 26 straipsnyje nustatytą procedūrą, išvada buvo neigiama.

3

(4)  
  2013 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 402/2013, kuriuo nustatomas bendrasis saugos būdas, susijęs su pavojaus lygio nustatymu ir pavojaus vertinimu, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 352/2009 (OL L 121, 2013 5 3, p. 8).

4

(5)  
  2020 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/424 dėl informacijos, susijusios su techninių sąveikos specifikacijų netaikymu, teikimo Komisijai pagal Direktyvą (ES) 2016/797 (OL L 84, 2020 3 20, p. 20).

5

---

| 2022 11 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 300/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 11 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 300/46

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2022/2278

2022 m. lapkričio 8 d.

dėl monetų emisijos apimties 2023 metais patvirtinimo (ECB/2022/40)

Europos Centrinio Banko vykdomoji valdyba,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 128 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2015/2332 dėl eurų monetų emisijos apimties patvirtinimo procedūrų sistemos (ECB/2015/43) (1), ypač į jo 2 straipsnio 9 dalį,

kadangi:

| (1) | nuo 1999 m. sausio 1 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) turi išimtinę teisę tvirtinti monetų, kurias gali išleisti valstybės narės, kurių valiuta yra euro (toliau – euro zonos valstybės narės), emisijos apimtį; |
| --- | --- |

(1)

nuo 1999 m. sausio 1 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) turi išimtinę teisę tvirtinti monetų, kurias gali išleisti valstybės narės, kurių valiuta yra euro (toliau – euro zonos valstybės narės), emisijos apimtį;

| (2) | 19 euro zonos valstybių narių ir Kroatija, kuri įsives eurą kaip bendrą valiutą nuo 2023 m. sausio 1 d., pateikė ECB prašymus patvirtinti 2023 metais išleidžiamų monetų emisijos apimtį, taip pat pastabas, paaiškinančias šios prognozės metodiką. Kai kurios iš šių valstybių narių taip pat pateikė papildomą informaciją dėl apyvartinių monetų, kai šią informaciją buvo galima gauti ir kai atitinkamos valstybės narės ją laiko svarbia patvirtinimo prašymui pagrįsti; |
| --- | --- |

(2)

19 euro zonos valstybių narių ir Kroatija, kuri įsives eurą kaip bendrą valiutą nuo 2023 m. sausio 1 d., pateikė ECB prašymus patvirtinti 2023 metais išleidžiamų monetų emisijos apimtį, taip pat pastabas, paaiškinančias šios prognozės metodiką. Kai kurios iš šių valstybių narių taip pat pateikė papildomą informaciją dėl apyvartinių monetų, kai šią informaciją buvo galima gauti ir kai atitinkamos valstybės narės ją laiko svarbia patvirtinimo prašymui pagrįsti;

| (3) | kadangi euro zonos valstybės narės savo teisę išleisti eurų monetas gali įgyvendinti tik ECB patvirtinus emisijos apimtį, pagal Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 3 straipsnio 1 dalį valstybės narės negali viršyti ECB patvirtintos emisijos apimties prieš tai negavusios išankstinio ECB patvirtinimo; |
| --- | --- |

(3)

kadangi euro zonos valstybės narės savo teisę išleisti eurų monetas gali įgyvendinti tik ECB patvirtinus emisijos apimtį, pagal Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 3 straipsnio 1 dalį valstybės narės negali viršyti ECB patvirtintos emisijos apimties prieš tai negavusios išankstinio ECB patvirtinimo;

| (4) | remiantis Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 2 straipsnio 9 dalimi, kadangi nėra poreikio keisti prašomos monetų emisijos apimties, Vykdomoji valdyba yra įgaliota priimti šį sprendimą dėl metinių eurų monetų emisijos apimties 2023 m. patvirtinimo prašymų, kuriuos pateikė euro zonos valstybės narės ir Kroatija, |
| --- | --- |

(4)

remiantis Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 2 straipsnio 9 dalimi, kadangi nėra poreikio keisti prašomos monetų emisijos apimties, Vykdomoji valdyba yra įgaliota priimti šį sprendimą dėl metinių eurų monetų emisijos apimties 2023 m. patvirtinimo prašymų, kuriuos pateikė euro zonos valstybės narės ir Kroatija,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime vartojamos Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 1 straipsnyje pateiktos apibrėžtys.

2 straipsnis

2023 metais išleidžiamų eurų monetų emisijos apimties patvirtinimas

ECB tvirtina eurų monetų, kurias euro zonos valstybės narės gali išleisti 2023 metais, emisijos apimtį kaip nurodyta šioje lentelėje:

| milijonais EUR |
| --- |
| | 2023 metais išleidžiamų eurų monetų patvirtinta emisijos apimtis |
| Apyvartinės monetos | Kolekcinės monetos
  (apyvartai neskirtos) | Monetų emisijos apimtis |
| Belgija | 38,00 | 0,40 | 38,40 |
| Vokietija | 427,00 | 206,00 | 633,00 |
| Estija | 15,30 | 0,29 | 15,59 |
| Airija | 32,60 | 0,50 | 33,10 |
| Graikija | 125,50 | 0,62 | 126,12 |
| Ispanija | 303,00 | 40,00 | 343,00 |
| Prancūzija | 284,00 | 55,00 | 339,00 |
| Kroatija | 316,34 | 0,43 | 316,77 |
| Italija | 257,00 | 4,55 | 261,55 |
| Kipras | 6,00 | 0,01 | 6,01 |
| Latvija | 10,00 | 0,20 | 10,20 |
| Lietuva | 12,00 | 0,41 | 12,41 |
| Liuksemburgas | 13,20 | 0,26 | 13,46 |
| Malta | 8,00 | 0,50 | 8,50 |
| Nyderlandai | 49,00 | 1,00 | 50,00 |
| Austrija | 81,00 | 175,51 | 256,51 |
| Portugalija | 71,50 | 2,00 | 73,50 |
| Slovėnija | 25,50 | 1,50 | 27,00 |
| Slovakija | 16,00 | 2,00 | 18,00 |
| Suomija | 10,00 | 5,00 | 15,00 |
| Iš viso | 2 100,94 | 496,18 | 2 597,12 |

milijonais EUR

2023 metais išleidžiamų eurų monetų patvirtinta emisijos apimtis

Apyvartinės monetos

Kolekcinės monetos

(apyvartai neskirtos)

Monetų emisijos apimtis

Belgija

38,00

0,40

38,40

Vokietija

427,00

206,00

633,00

Estija

15,30

0,29

15,59

Airija

32,60

0,50

33,10

Graikija

125,50

0,62

126,12

Ispanija

303,00

40,00

343,00

Prancūzija

284,00

55,00

339,00

Kroatija

316,34

0,43

316,77

Italija

257,00

4,55

261,55

Kipras

6,00

0,01

6,01

Latvija

10,00

0,20

10,20

Lietuva

12,00

0,41

12,41

Liuksemburgas

13,20

0,26

13,46

Malta

8,00

0,50

8,50

Nyderlandai

49,00

1,00

50,00

Austrija

81,00

175,51

256,51

Portugalija

71,50

2,00

73,50

Slovėnija

25,50

1,50

27,00

Slovakija

16,00

2,00

18,00

Suomija

10,00

5,00

15,00

Iš viso

Iš viso

2 100,94

2 100,94

496,18

496,18

2 597,12

2 597,12

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja tą dieną, kai apie jį pranešama adresatams.

4 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, ir Kroatijai.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. lapkričio 8 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 328, 2015 12 12, p. 123.

1

---