# Uradni list L 284/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 284 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 654. november 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 284

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 654. november 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2104 z dne 29. julija 2022 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede tržnih standardov za oljčno olje ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EGS) št. 2568/91 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 29/2012 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2105 z dne 29. julija 2022 o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja | 23 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/2106 z dne 31. oktobra 2022 o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 GFCM za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije | 49 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2107 z dne 3. novembra 2022 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka (ZGO)) | 52 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2108 z dne 3. novembra 2022 o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod Ecolab UA Lactic acid single product dossier (
  1
  ) | 55 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/2109 z dne 24. oktobra 2022 o določitvi stališča, ki se v imenu Evropske unije zastopa glede nekaterih resolucij, o katerih se bo glasovalo na 20. zasedanju generalne skupščine Mednarodne organizacije za trto in vino, ki bo potekala 4. novembra 2022 | 65 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2110 z dne 11. oktobra 2022 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za industrijsko predelavo železnih kovin v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7054)

   (
  1
  ) | 69 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2104 z dne 29. julija 2022 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede tržnih standardov za oljčno olje ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EGS) št. 2568/91 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 29/2012

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2105 z dne 29. julija 2022 o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja

23

*

Uredba Komisije (EU) 2022/2106 z dne 31. oktobra 2022 o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 GFCM za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije

49

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2107 z dne 3. novembra 2022 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aito saunapalvikinkku / Äkta basturökt skinka (ZGO))

52

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2108 z dne 3. novembra 2022 o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod Ecolab UA Lactic acid single product dossier (
  1
  )

1

55

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/2109 z dne 24. oktobra 2022 o določitvi stališča, ki se v imenu Evropske unije zastopa glede nekaterih resolucij, o katerih se bo glasovalo na 20. zasedanju generalne skupščine Mednarodne organizacije za trto in vino, ki bo potekala 4. novembra 2022

65

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2110 z dne 11. oktobra 2022 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za industrijsko predelavo železnih kovin v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7054)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7054)

1

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 4.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2104

z dne 29. julija 2022

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede tržnih standardov za oljčno olje ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EGS) št. 2568/91 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 29/2012

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti členov 75(2), 78(3) in (4) ter 88(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je bila razveljavljena in nadomeščena Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2). Del II, naslov II, poglavje I, oddelek 1, Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravila o tržnih standardih za oljčno olje in Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov na tem področju. Da bi v novem pravnem okviru trg oljčnega olja nemoteno deloval, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. Navedeni akti naj bi nadomestili Uredbo Komisije (EGS) št. 2568/91 (3) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 29/2012 (4), ki bi ju bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je bila razveljavljena in nadomeščena Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2). Del II, naslov II, poglavje I, oddelek 1, Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravila o tržnih standardih za oljčno olje in Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov na tem področju. Da bi v novem pravnem okviru trg oljčnega olja nemoteno deloval, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. Navedeni akti naj bi nadomestili Uredbo Komisije (EGS) št. 2568/91 (3) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 29/2012 (4), ki bi ju bilo treba razveljaviti.

| (2) | Oljčno olje ima nekatere organoleptične in hranilne lastnosti, zaradi česar lahko ob upoštevanju proizvodnih stroškov dosega razmeroma visoke tržne cene v primerjavi z večino drugih rastlinskih maščob. Glede na takšne razmere na trgu bi bilo treba določiti tržne standarde za oljčna olja, da se jamči kakovost proizvodov in učinkovito preprečujejo goljufije. Izboljšati bi bilo treba tudi učinkovito spremljanje tržnih standardov. V ta namen bi bile torej potrebne posebne določbe. |
| --- | --- |

(2)

Oljčno olje ima nekatere organoleptične in hranilne lastnosti, zaradi česar lahko ob upoštevanju proizvodnih stroškov dosega razmeroma visoke tržne cene v primerjavi z večino drugih rastlinskih maščob. Glede na takšne razmere na trgu bi bilo treba določiti tržne standarde za oljčna olja, da se jamči kakovost proizvodov in učinkovito preprečujejo goljufije. Izboljšati bi bilo treba tudi učinkovito spremljanje tržnih standardov. V ta namen bi bile torej potrebne posebne določbe.

| (3) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih v zadnjem desetletju s preverjanjem skladnosti in izvajanjem tržnih standardov Unije za oljčno olje, je treba nekatere vidike regulativnega okvira poenostaviti in pojasniti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih v zadnjem desetletju s preverjanjem skladnosti in izvajanjem tržnih standardov Unije za oljčno olje, je treba nekatere vidike regulativnega okvira poenostaviti in pojasniti.

| (4) | Zaradi razločevanja med različnimi vrstami oljčnega olja bi bilo treba opredeliti fizikalne in kemijske značilnosti vsake kategorije oljčnega olja ter organoleptične značilnosti deviškega oljčnega olja, da se zajamčita čistost in kakovost zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razločevanja med različnimi vrstami oljčnega olja bi bilo treba opredeliti fizikalne in kemijske značilnosti vsake kategorije oljčnega olja ter organoleptične značilnosti deviškega oljčnega olja, da se zajamčita čistost in kakovost zadevnih proizvodov.

| (5) | Za preprečitev zavajanja potrošnikov in ustvarjanja nepoštene konkurence na trgu oljčnega olja bi bilo treba dovoliti, da se le kategorije oljčnega olja, ki se lahko prodajajo končnemu potrošniku, mešajo z drugimi rastlinskimi olji ali vključijo v živila. Da bi se upoštevale različne okoliščine v državah članicah, bi bilo treba tem dovoliti, da prepovejo proizvodnjo takih mešanic na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(5)

Za preprečitev zavajanja potrošnikov in ustvarjanja nepoštene konkurence na trgu oljčnega olja bi bilo treba dovoliti, da se le kategorije oljčnega olja, ki se lahko prodajajo končnemu potrošniku, mešajo z drugimi rastlinskimi olji ali vključijo v živila. Da bi se upoštevale različne okoliščine v državah članicah, bi bilo treba tem dovoliti, da prepovejo proizvodnjo takih mešanic na svojem ozemlju.

| (6) | Da bi jamčili za pristnost prodajanih oljčnih olj, naj bi bila embalaža za prodajo na drobno majhna in opremljena s primernim sistemom za zapiranje. Vendar pa bi države članice smele odobriti večjo embalažo za obrate. |
| --- | --- |

(6)

Da bi jamčili za pristnost prodajanih oljčnih olj, naj bi bila embalaža za prodajo na drobno majhna in opremljena s primernim sistemom za zapiranje. Vendar pa bi države članice smele odobriti večjo embalažo za obrate.

| (7) | Za pomoč potrošnikom pri izbiri proizvoda je nujno, da so obvezne navedbe na etiketi čitljive. Treba bi bilo torej določiti pravila o čitljivosti in koncentracijo obveznih informacij v osrednjem vidnem polju. |
| --- | --- |

(7)

Za pomoč potrošnikom pri izbiri proizvoda je nujno, da so obvezne navedbe na etiketi čitljive. Treba bi bilo torej določiti pravila o čitljivosti in koncentracijo obveznih informacij v osrednjem vidnem polju.

| (8) | Imena kategorij oljčnega olja bi morala ustrezati opisom oljčnega olja, ki se trži v posamezni državi članici ter v trgovini znotraj Unije in s tretjimi državami, kot je določeno v Prilogi VII, del VIII, k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(8)

Imena kategorij oljčnega olja bi morala ustrezati opisom oljčnega olja, ki se trži v posamezni državi članici ter v trgovini znotraj Unije in s tretjimi državami, kot je določeno v Prilogi VII, del VIII, k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| (9) | Številne znanstvene študije so pokazale, da svetloba in toplota negativno vplivata na kakovost oljčnega olja. Zato morajo biti na etiketi jasno navedeni posebni pogoji skladiščenja, da je potrošnik primerno obveščen o najboljših pogojih za shranjevanje proizvoda. |
| --- | --- |

(9)

Številne znanstvene študije so pokazale, da svetloba in toplota negativno vplivata na kakovost oljčnega olja. Zato morajo biti na etiketi jasno navedeni posebni pogoji skladiščenja, da je potrošnik primerno obveščen o najboljših pogojih za shranjevanje proizvoda.

| (10) | Zaradi tradicij v kmetijstvu in krajevnih običajev glede ekstrakcije in mešanja so lahko neposredno tržljiva deviška oljčna olja glede na svoj kraja porekla precej različnega okusa in kakovosti. To znotraj iste kategorije lahko privede do razlik v ceni, ki predstavljajo motnjo na trgu. V drugih kategorijah jedilnega oljčnega olja ni večjih razlik, povezanih s poreklom, zato bi navedba kraja porekla na embalaži takega olja potrošnike lahko navajala k domnevi, da razlike v kakovosti res obstajajo. Da ne bi bil moten trg z jedilnim oljčnim oljem, bi se torej moral oblikovati obvezen sistem Unije za označevanje kraja porekla, omejen na ekstra deviška in deviška oljčna olja, ki izpolnjujejo natančne pogoje. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi tradicij v kmetijstvu in krajevnih običajev glede ekstrakcije in mešanja so lahko neposredno tržljiva deviška oljčna olja glede na svoj kraja porekla precej različnega okusa in kakovosti. To znotraj iste kategorije lahko privede do razlik v ceni, ki predstavljajo motnjo na trgu. V drugih kategorijah jedilnega oljčnega olja ni večjih razlik, povezanih s poreklom, zato bi navedba kraja porekla na embalaži takega olja potrošnike lahko navajala k domnevi, da razlike v kakovosti res obstajajo. Da ne bi bil moten trg z jedilnim oljčnim oljem, bi se torej moral oblikovati obvezen sistem Unije za označevanje kraja porekla, omejen na ekstra deviška in deviška oljčna olja, ki izpolnjujejo natančne pogoje.

| (11) | V Uniji je pomemben delež ekstra deviških in deviških oljčnih olj sestavljen iz mešanic olj s poreklom iz različnih držav članic in tretjih držav. Potrebne so določbe za označevanje geografskega porekla takih mešanic. |
| --- | --- |

(11)

V Uniji je pomemben delež ekstra deviških in deviških oljčnih olj sestavljen iz mešanic olj s poreklom iz različnih držav članic in tretjih držav. Potrebne so določbe za označevanje geografskega porekla takih mešanic.

| (12) | Regionalna označba porekla je lahko zajeta v zaščiteno označbo porekla (ZOP) ali zaščiteno geografsko označbo (ZGO) na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Označbe, ki označujejo regionalno poreklo, bi morale biti omejene na ZOP in ZGO, da bi se izognili zmedi med potrošniki, ki bi utegnila povzročiti motnje na trgu. Pri uvoženih oljčnih oljih bi bilo treba upoštevati pravila o nepreferencialnem poreklu blaga iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(12)

Regionalna označba porekla je lahko zajeta v zaščiteno označbo porekla (ZOP) ali zaščiteno geografsko označbo (ZGO) na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Označbe, ki označujejo regionalno poreklo, bi morale biti omejene na ZOP in ZGO, da bi se izognili zmedi med potrošniki, ki bi utegnila povzročiti motnje na trgu. Pri uvoženih oljčnih oljih bi bilo treba upoštevati pravila o nepreferencialnem poreklu blaga iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (13) | Obstoječe blagovne znamke, vključno z geografskimi navedbami, bi bilo treba še naprej uporabljati, če so bile v preteklosti uradno registrirane na podlagi Direktive Sveta 89/104/EGS (7) ali Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 (8). |
| --- | --- |

(13)

Obstoječe blagovne znamke, vključno z geografskimi navedbami, bi bilo treba še naprej uporabljati, če so bile v preteklosti uradno registrirane na podlagi Direktive Sveta 89/104/EGS (7) ali Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 (8).

| (14) | Če se kraj porekla ekstra deviškega ali deviškega oljčnega olja nanaša na Unijo ali državo članico, to ne označuje le kraja pridelave oljk, pač pa tudi tehnike in prakse ekstrakcije, ki vplivajo na kakovost in okus olja. Kraj porekla bi se moral torej nanašati na zemljepisno območje, na katerem je bilo oljčno olje pridelano, ki je navadno hkrati območje, na katerem je bila opravljena ekstrakcija olja iz oljk. Vendar se v nekaterih primerih ekstrakcija olja ne izvede na kraju pridelave oljk in ta podatek bi moral biti naveden na embalaži ali etiketah, pritrjenih nanjo, da bi preprečili zavajanje potrošnikov in motnje na trgu oljčnega olja. |
| --- | --- |

(14)

Če se kraj porekla ekstra deviškega ali deviškega oljčnega olja nanaša na Unijo ali državo članico, to ne označuje le kraja pridelave oljk, pač pa tudi tehnike in prakse ekstrakcije, ki vplivajo na kakovost in okus olja. Kraj porekla bi se moral torej nanašati na zemljepisno območje, na katerem je bilo oljčno olje pridelano, ki je navadno hkrati območje, na katerem je bila opravljena ekstrakcija olja iz oljk. Vendar se v nekaterih primerih ekstrakcija olja ne izvede na kraju pridelave oljk in ta podatek bi moral biti naveden na embalaži ali etiketah, pritrjenih nanjo, da bi preprečili zavajanje potrošnikov in motnje na trgu oljčnega olja.

| (15) | Kadar so polnilnice odobrene na nacionalni ravni v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105 o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja (9), bi morala etiketa oljčnega olja vključevati alfanumerično identifikacijsko kodo, dodeljeno polnilnici, da se omogočita boljša sledljivost in varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

(15)

Kadar so polnilnice odobrene na nacionalni ravni v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105 o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja (9), bi morala etiketa oljčnega olja vključevati alfanumerično identifikacijsko kodo, dodeljeno polnilnici, da se omogočita boljša sledljivost in varstvo potrošnikov.

| (16) | Po Uredbi (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10) navedbe na označbah ne smejo zavajati kupca, zlasti glede značilnosti posameznega oljčnega olja, ali proizvodu pripisovati lastnosti, ki jih nima, ali napeljevati, da ima posebne lastnosti, čeprav ima take lastnosti večina olj. Za nekatere splošno uporabljane, neobvezne navedbe, ki so specifične za oljčno olje, se prav tako zahtevajo harmonizirani predpisi za natančno določitev takih trditev in zagotovitev preverjanja njihove pravilnosti. Zaradi širjenja nekaterih navedb in njihovega gospodarskega pomena bi bilo treba določiti objektivna merila za njihovo uporabo, da bi poskrbeli za jasnost na trgu oljčnega olja. |
| --- | --- |

(16)

Po Uredbi (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10) navedbe na označbah ne smejo zavajati kupca, zlasti glede značilnosti posameznega oljčnega olja, ali proizvodu pripisovati lastnosti, ki jih nima, ali napeljevati, da ima posebne lastnosti, čeprav ima take lastnosti večina olj. Za nekatere splošno uporabljane, neobvezne navedbe, ki so specifične za oljčno olje, se prav tako zahtevajo harmonizirani predpisi za natančno določitev takih trditev in zagotovitev preverjanja njihove pravilnosti. Zaradi širjenja nekaterih navedb in njihovega gospodarskega pomena bi bilo treba določiti objektivna merila za njihovo uporabo, da bi poskrbeli za jasnost na trgu oljčnega olja.

| (17) | Skladno s tem naj bi izraza „prvo hladno stiskanje“ in „hladna ekstrakcija“ ustrezala tehnološko določenemu tradicionalnemu načinu proizvodnje. |
| --- | --- |

(17)

Skladno s tem naj bi izraza „prvo hladno stiskanje“ in „hladna ekstrakcija“ ustrezala tehnološko določenemu tradicionalnemu načinu proizvodnje.

| (18) | Nekateri izrazi, ki opisujejo organoleptične značilnosti, ki se nanašajo na okus ali vonj ekstra deviških in deviških oljčnih olj, so opredeljeni v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Da ne bi zavajali potrošnikov, se pri opisu teh olj ne smejo uporabljati nobeni drugi izrazi, ki opisujejo organoleptične značilnosti ekstra deviških in deviških oljčnih olj. Uporaba takih izrazov na etiketi ekstra deviških in deviških olj mora biti rezervirana za olja, pri katerih je bilo z ustrezno metodo analize Mednarodnega sveta za oljke preverjeno, da imajo te značilnosti. |
| --- | --- |

(18)

Nekateri izrazi, ki opisujejo organoleptične značilnosti, ki se nanašajo na okus ali vonj ekstra deviških in deviških oljčnih olj, so opredeljeni v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Da ne bi zavajali potrošnikov, se pri opisu teh olj ne smejo uporabljati nobeni drugi izrazi, ki opisujejo organoleptične značilnosti ekstra deviških in deviških oljčnih olj. Uporaba takih izrazov na etiketi ekstra deviških in deviških olj mora biti rezervirana za olja, pri katerih je bilo z ustrezno metodo analize Mednarodnega sveta za oljke preverjeno, da imajo te značilnosti.

| (19) | Sklicevanje zgolj na kislost napačno namiguje na lestvico absolutne kakovosti, kar je za kupce zavajajoče, saj ima ta dejavnik kakovostno vrednost zgolj v povezavi z drugimi fizikalno-kemijskimi parametri (peroksidno število, vsebnost voskov in absorpcija ultravijolične svetlobe). Zato bi bilo treba pri sklicevanju na kislost na oznaki navesti tudi te parametre. |
| --- | --- |

(19)

Sklicevanje zgolj na kislost napačno namiguje na lestvico absolutne kakovosti, kar je za kupce zavajajoče, saj ima ta dejavnik kakovostno vrednost zgolj v povezavi z drugimi fizikalno-kemijskimi parametri (peroksidno število, vsebnost voskov in absorpcija ultravijolične svetlobe). Zato bi bilo treba pri sklicevanju na kislost na oznaki navesti tudi te parametre.

| (20) | Da bi se preprečilo zavajanje potrošnikov, bi morala biti vrednost fizikalno-kemijskih parametrov, kadar so ti navedeni na etiketi, najvišja vrednost, ki jo navedeni parametri lahko dosežejo na datum minimalne trajnosti. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se preprečilo zavajanje potrošnikov, bi morala biti vrednost fizikalno-kemijskih parametrov, kadar so ti navedeni na etiketi, najvišja vrednost, ki jo navedeni parametri lahko dosežejo na datum minimalne trajnosti.

| (21) | Da bi bile potrošnikom na voljo informacije o starosti proizvoda, bi morali imeti gospodarski subjekti možnost, da na etiketi ekstra deviških in deviških oljčnih olj navedejo leto pridelave, vendar le, če 100 % vsebine posode izvira iz ene same letine. Ker se obiranje oljk običajno začne jeseni in konča do pomladi naslednjega leta, je primerno razjasniti, kako se označi leto pridelave. |
| --- | --- |

(21)

Da bi bile potrošnikom na voljo informacije o starosti proizvoda, bi morali imeti gospodarski subjekti možnost, da na etiketi ekstra deviških in deviških oljčnih olj navedejo leto pridelave, vendar le, če 100 % vsebine posode izvira iz ene same letine. Ker se obiranje oljk običajno začne jeseni in konča do pomladi naslednjega leta, je primerno razjasniti, kako se označi leto pridelave.

| (22) | Da bi bile potrošnikom na voljo informacije o starosti oljčnega olja, bi države članice morale imeti možnost določiti, da je navedba leta pridelave obvezna. Da delovanje enotnega trga ne bi bilo moteno, pa bi bilo treba tako obvezno navedbo omejiti na njihovo domačo proizvodnjo oljk, pridelanih na njihovem ozemlju in namenjenih zgolj za njihove nacionalne trge. Da se Komisiji ob upoštevanju ustreznega razvoja v delovanju enotnega trga omogoči spremljanje uporabe take nacionalne odločitve in pregled določb Unije, na katerih temelji, bi morale države članice priglasiti svojo odločitev v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (11). |
| --- | --- |

(22)

Da bi bile potrošnikom na voljo informacije o starosti oljčnega olja, bi države članice morale imeti možnost določiti, da je navedba leta pridelave obvezna. Da delovanje enotnega trga ne bi bilo moteno, pa bi bilo treba tako obvezno navedbo omejiti na njihovo domačo proizvodnjo oljk, pridelanih na njihovem ozemlju in namenjenih zgolj za njihove nacionalne trge. Da se Komisiji ob upoštevanju ustreznega razvoja v delovanju enotnega trga omogoči spremljanje uporabe take nacionalne odločitve in pregled določb Unije, na katerih temelji, bi morale države članice priglasiti svojo odločitev v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (11).

| (23) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da živila, ki vsebujejo oljčno olje, ne zavajajo potrošnikov s poudarjanjem slovesa oljčnega olja, ne da bi bila jasno navedena prava sestava proizvoda. Pri označevanju morajo biti zato jasno razvidni odstotek oljčnega olja in nekatere navedbe, specifične za proizvode, ki so sestavljeni izključno iz mešanice rastlinskih olj. Poleg tega bi bilo treba upoštevati posebne določbe za živila v trdni obliki, konzervirana izključno v oljčnem olju, iz posebnih uredb, zlasti za sardele, tune in palamide. |
| --- | --- |

(23)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da živila, ki vsebujejo oljčno olje, ne zavajajo potrošnikov s poudarjanjem slovesa oljčnega olja, ne da bi bila jasno navedena prava sestava proizvoda. Pri označevanju morajo biti zato jasno razvidni odstotek oljčnega olja in nekatere navedbe, specifične za proizvode, ki so sestavljeni izključno iz mešanice rastlinskih olj. Poleg tega bi bilo treba upoštevati posebne določbe za živila v trdni obliki, konzervirana izključno v oljčnem olju, iz posebnih uredb, zlasti za sardele, tune in palamide.

| (24) | Zaradi poenostavitve se za živila, konzervirana izključno v oljčnem olju, ne bi smelo zahtevati, da se na etiketi navede odstotek dodanega olja glede na skupno neto težo živila – |
| --- | --- |

(24)

Zaradi poenostavitve se za živila, konzervirana izključno v oljčnem olju, ne bi smelo zahtevati, da se na etiketi navede odstotek dodanega olja glede na skupno neto težo živila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila o:

| (a) | značilnostih oljčnih olj iz dela VIII, točke 1 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

značilnostih oljčnih olj iz dela VIII, točke 1 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (b) | posebnih tržnih standardih za oljčna olja iz dela VIII, točki 1(a) in (b) ter točke 3 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, kadar se prodajajo končnemu potrošniku, v naravnem stanju ali v živilu. |
| --- | --- |

(b)

posebnih tržnih standardih za oljčna olja iz dela VIII, točki 1(a) in (b) ter točke 3 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, kadar se prodajajo končnemu potrošniku, v naravnem stanju ali v živilu.

Člen 2

Značilnosti oljčnega olja

1.   Oljčna olja, ki ustrezajo značilnostim iz:

| (a) | točke 1 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za ekstra deviška oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(a), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

točke 1 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za ekstra deviška oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(a), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (b) | točke 2 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za deviška oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(b), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(b)

točke 2 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za deviška oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(b), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (c) | točke 3 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za lampantna oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(c), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(c)

točke 3 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za lampantna oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(c), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (d) | točke 4 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za rafinirana oljčna olja v smislu dela VIII, točka 2, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(d)

točke 4 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za rafinirana oljčna olja v smislu dela VIII, točka 2, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (e) | točke 5 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo oljčna olja iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja v smislu dela VIII, točka 3, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(e)

točke 5 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo oljčna olja iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja v smislu dela VIII, točka 3, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (f) | točke 6 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za surova olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 4, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(f)

točke 6 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za surova olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 4, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (g) | točke 7 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za rafinirana olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 5, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(g)

točke 7 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za rafinirana olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 5, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (h) | točke 8 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(h)

točke 8 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

2.   Značilnosti oljčnih olj iz Priloge I se določijo na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105.

Člen 3

Mešanice in oljčno olje v drugih živilih

1.   Samo olja iz člena 1, točka (b), so lahko del mešanic oljčnega olja in drugih rastlinskih olj.

2.   Samo olja iz člena 1, točka (b), se lahko vključijo v druga živila.

3.   Države članice lahko na svojem ozemlju prepovejo proizvodnjo mešanic oljčnih olj in drugih rastlinskih olj iz odstavka 1 za notranjo porabo. Vendar ne smejo prepovedati, da bi se take mešanice, ki prihajajo iz drugih držav, tržile na njihovem ozemlju, in ne smejo prepovedati proizvodnje takih mešanic na svojem ozemlju za trženje v drugi državi članici ali za izvoz.

Člen 4

Polnjenje

1.   Olja iz člena 1, točka (b), so končnemu potrošniku na voljo v embalaži z največ petimi litri prostornine. Taka embalaža je opremljena s sistemom odpiranja, ki ga po prvem odprtju ni več mogoče zapečatiti, in označena v skladu s to uredbo.

2.   Za olja iz člena 1, točka (b), namenjena porabi v restavracijah, bolnišnicah, menzah in drugih podobnih obratih, lahko države članice določijo največjo prostornino, ki presega petlitrsko embalažo, odvisno od vrste zadevnega obrata.

Člen 5

Označevanje

1.   Za podatke iz členov 6 do 9 je označevanje obvezno.

2.   Pravno ime iz člena 6(1) in po potrebi kraj porekla iz člena 8(1) sta skupaj v osrednjem vidnem polju, kot je opredeljeno v členu 2(2), točka (l), Uredbe (EU) št. 1169/2011, na isti etiketi ali na več etiketah, pritrjenih na isto posodo, ali neposredno na isti posodi. Ti podatki se prikažejo v celoti in v enem istovrstnem besedilnem sklopu.

3.   Za podatke iz členov 10, 11 in 12 je označevanje prostovoljno.

Člen 6

Pravno ime in označevanje kategorije olj

1.   Opis olj iz člena 1, točka (b), se šteje za njihovo pravno ime v smislu člena 2(2), točka (n), Uredbe (EU) št. 1169/2011.

2.   Etiketa navedenih olj poleg opisa iz odstavka 1, vendar ne nujno v njegovi bližini, v jasni in neizbrisni pisavi navaja tudi naslednje informacije o kategoriji olja:

| (a) | ekstra deviško oljčno olje:

  „oljčno olje višje kategorije, pridobljeno neposredno iz oljk in zgolj z mehanskimi postopki“; |
| --- | --- |

(a)

ekstra deviško oljčno olje:

„oljčno olje višje kategorije, pridobljeno neposredno iz oljk in zgolj z mehanskimi postopki“;

| (b) | deviško oljčno olje:

  „oljčno olje, pridobljeno neposredno iz oljk in zgolj z mehanskimi postopki“; |
| --- | --- |

(b)

deviško oljčno olje:

„oljčno olje, pridobljeno neposredno iz oljk in zgolj z mehanskimi postopki“;

| (c) | oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja:

  „olje, ki vsebuje zgolj rafinirana oljčna olja in olja, pridobljena neposredno iz oljk“; |
| --- | --- |

(c)

oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja:

„olje, ki vsebuje zgolj rafinirana oljčna olja in olja, pridobljena neposredno iz oljk“;

| (d) | olje iz oljčnih tropin:






  (i) | „olje, ki vsebuje izključno olja, pridobljena z obdelavo proizvoda, pridobljenega po ekstrakciji oljčnega olja, in olja, pridobljena neposredno iz oljk“ ali |
| --- | --- | --- |

(d)

olje iz oljčnih tropin:

(i)

„olje, ki vsebuje izključno olja, pridobljena z obdelavo proizvoda, pridobljenega po ekstrakciji oljčnega olja, in olja, pridobljena neposredno iz oljk“ ali

| (ii) | „olje, ki vsebuje zgolj olja, pridobljena s predelavo olja iz oljčnih tropin, in olja, pridobljena neposredno iz oljk“. |
| --- | --- |

(ii)

„olje, ki vsebuje zgolj olja, pridobljena s predelavo olja iz oljčnih tropin, in olja, pridobljena neposredno iz oljk“.

Člen 7

Posebni pogoji skladiščenja

Informacije o posebnih pogojih skladiščenja olj iz člena 1, točka (b), tj. da jih je treba skladiščiti na temnem in hladnem mestu, so navedene na posodi ali nanjo pritrjeni etiketi.

Člen 8

Kraj porekla

1.   Za ekstra deviško oljčno olje in deviško oljčno olje iz dela VIII, točki 1(a) in (b), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 je kraj porekla naveden na etiketi.

2.   Za olja iz dela VIII, točke 3 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 kraj porekla ni naveden na etiketi.

3.   Kraj porekla iz odstavka 1 vsebuje le naslednje:

| (a) | za oljčna olja s poreklom iz ene države članice ali tretje države v skladu z določbami iz odstavkov 6 in 7 sklic na navedeno državo članico, Unijo ali tretjo državo, kakor je ustrezno, ali |
| --- | --- |

(a)

za oljčna olja s poreklom iz ene države članice ali tretje države v skladu z določbami iz odstavkov 6 in 7 sklic na navedeno državo članico, Unijo ali tretjo državo, kakor je ustrezno, ali

| (b) | za mešanice oljčnih olj s poreklom iz več kot ene države članice ali tretje države v skladu z določbami iz odstavkov 6 in 7 eno od naslednjih navedb, kot je ustrezno:






  (i) | „mešanica oljčnih olj s poreklom iz Evropske unije“ ali sklic na Unijo; |
| --- | --- | --- |

(b)

za mešanice oljčnih olj s poreklom iz več kot ene države članice ali tretje države v skladu z določbami iz odstavkov 6 in 7 eno od naslednjih navedb, kot je ustrezno:

(i)

„mešanica oljčnih olj s poreklom iz Evropske unije“ ali sklic na Unijo;

| (ii) | „mešanica oljčnih olj s poreklom izven Evropske unije“ ali sklic na poreklo izven Unije; |
| --- | --- |

(ii)

„mešanica oljčnih olj s poreklom izven Evropske unije“ ali sklic na poreklo izven Unije;

| (iii) | „mešanica oljčnih olj s poreklom iz Evropske unije in s poreklom izven Unije“ ali sklic na poreklo iz Unije ali izven Unije, ali |
| --- | --- |

(iii)

„mešanica oljčnih olj s poreklom iz Evropske unije in s poreklom izven Unije“ ali sklic na poreklo iz Unije ali izven Unije, ali

| (c) | zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(c)

zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

4.   Imena znamk ali podjetij, ki so vložila zahtevek za registracijo do 31. decembra 1998 na podlagi Direktive 89/104/EGS ali do 31. maja 2002 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 40/94, se ne bodo štela za kraj porekla po tej uredbi.

5.   Pri uvozu iz tretje države se kraj porekla določi v skladu s členi 59 do 63 Uredbe (EU) št. 952/2013.

6.   Kraj porekla, ki omenja državo članico ali Unijo, ustreza geografskemu območju, na katerem so bile pridelane oljke ali na katerem leži oljarna, v kateri je bila opravljena ekstrakcija olja iz oljk.

7.   Če so bile oljke pridelane v državi članici ali tretji državi, ki ni država, v kateri je oljarna, kjer je bila opravljena ekstrakcija olja iz oljk, je kraj porekla naveden na naslednji način: „(ekstra) deviško oljčno olje, pridobljeno v (Uniji ali ime zadevne države članice ali tretje države) iz oljk, pridelanih v (Uniji ali ime zadevne države članice ali tretje države)“.

Člen 9

Številka polnilnice

Za olja iz člena 1, točka (b), je na etiketi po potrebi navedena alfanumerična identifikacijska koda polnilnice, odobrene na podlagi člena 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105.

Člen 10

Neobvezni rezervirani izrazi

Za uporabo neobveznih rezerviranih izrazov v smislu Priloge IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki so lahko navedeni na etiketi olj iz člena 1, točka (b), te uredbe, veljajo naslednji pogoji:

| (a) | „prvo hladno stiskanje“ se lahko navede za ekstra deviška ali deviška oljčna olja, pridobljena pri temperaturi pod 27 °C s prvim mehanskim stiskanjem oljčne drozge s tradicionalnim sistemom stiskanja s hidravličnimi prešami; |
| --- | --- |

(a)

„prvo hladno stiskanje“ se lahko navede za ekstra deviška ali deviška oljčna olja, pridobljena pri temperaturi pod 27 °C s prvim mehanskim stiskanjem oljčne drozge s tradicionalnim sistemom stiskanja s hidravličnimi prešami;

| (b) | „ekstrakcija v hladnem“ se lahko navede samo za ekstra deviška ali deviška oljčna olja, pridobljena pri temperaturi pod 27 °C s precejanjem ali centrifugiranjem oljčne drozge; |
| --- | --- |

(b)

„ekstrakcija v hladnem“ se lahko navede samo za ekstra deviška ali deviška oljčna olja, pridobljena pri temperaturi pod 27 °C s precejanjem ali centrifugiranjem oljčne drozge;

| (c) | navedbe organoleptičnih značilnosti, ki se nanašajo na okus ali vonj, so dovoljene samo za ekstra deviška in deviška oljčna olja. Na etiketi so lahko navedene samo organoleptične značilnosti, kot so opredeljene v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013, in le, če temeljijo na oceni, opravljeni po metodi iz Priloge I, točka 5, k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2022/2105. Opredelitve in razponi rezultatov, ki omogočajo navedbo teh organoleptičnih značilnosti, so določeni v Prilogi II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

navedbe organoleptičnih značilnosti, ki se nanašajo na okus ali vonj, so dovoljene samo za ekstra deviška in deviška oljčna olja. Na etiketi so lahko navedene samo organoleptične značilnosti, kot so opredeljene v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013, in le, če temeljijo na oceni, opravljeni po metodi iz Priloge I, točka 5, k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2022/2105. Opredelitve in razponi rezultatov, ki omogočajo navedbo teh organoleptičnih značilnosti, so določeni v Prilogi II k tej uredbi;

| (d) | navedba najvišje kislosti, pričakovane na datum minimalne trajnosti iz člena 9(1), točka (f), Uredbe (EU) št. 1169/2011, se lahko uporabi samo, če jo v isti velikosti pisave in v istem vidnem polju spremlja navedba najvišjih vrednosti peroksidnega števila, vsebnosti voskov in absorpcije ultravijolične svetlobe, določenih v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2105 in pričakovanih na isti datum. |
| --- | --- |

(d)

navedba najvišje kislosti, pričakovane na datum minimalne trajnosti iz člena 9(1), točka (f), Uredbe (EU) št. 1169/2011, se lahko uporabi samo, če jo v isti velikosti pisave in v istem vidnem polju spremlja navedba najvišjih vrednosti peroksidnega števila, vsebnosti voskov in absorpcije ultravijolične svetlobe, določenih v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2105 in pričakovanih na isti datum.

Člen 11

Navedba leta pridelave

1.   Samo za ekstra deviško oljčno olje in deviško oljčno olje iz dela VIII, točki 1(a) in (b), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 se lahko navede leto pridelave.

2.   Leto pridelave se lahko navede le, če 100 % vsebine posode izvira iz navedene letine, na etiketi pa se navede v obliki ustreznega tržnega leta v skladu s členom 6, točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali v obliki meseca in leta pridelave v tem vrstnem redu. Mesec ustreza mesecu ekstrakcije olja iz oljk.

3.   Države članice lahko odločijo, da se leto pridelave iz odstavka 1 navede na etiketi oljčnih olj iz navedenega odstavka, ki so v zadevni državi članici proizvedena iz oljk, pridelanih na njihovem ozemlju, in namenjena zgolj za njihove nacionalne trge.

4.   Odločitev iz odstavka 3 ne preprečuje, da se oljčna olja, ki so bila označena pred datumom začetka učinkovanja odločitve, tržijo do porabe zalog.

5.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o odločitvi iz odstavka 3 v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183.

Člen 12

Navedba prisotnosti oljčnega olja zunaj seznama sestavin v mešanicah in živilih

1.   Kadar je prisotnost olj iz člena 1, točka (b), v mešanici z drugimi rastlinskimi olji prikazana na etiketi drugje kot na seznamu sestavin z besedami, slikami ali grafiko, ima zadevna mešanica naslednjo trgovsko oznako: „Mešanica rastlinskih olj (ali posebna imena zadevnih rastlinskih olj) in oljčnega olja“, ki ji neposredno sledi odstotek takih olj v mešanici.

2.   Prisotnost oljčnega olja iz člena 1, točka (b), je lahko s slikami ali grafiko prikazana na etiketi mešanice iz odstavka 1, samo kadar predstavlja več kot 50 % zadevne mešanice.

3.   Razen v primeru trdih živil, ki so konzervirana izključno v oljčnem olju, zlasti proizvodov iz uredb Sveta (EGS) št. 2136/89 (12) in (EGS) št. 1536/92 (13), in kadar je prisotnost olj iz člena 1, točka (b), te uredbe navedena na etiketi drugje kot na seznamu sestavin, in sicer z besedami, slikami ali grafiko, mora imenu živila neposredno slediti odstotek olja glede na skupno neto maso živila.

4.   Odstotek dodanih olj iz odstavka 1, točka (b), glede na skupno neto maso živila iz odstavka 3 tega člena se lahko nadomesti z odstotkom dodanega olja glede na skupno maso maščob, pri čemer se doda besedilo „odstotek maščob“.

5.   Opisi iz člena 6(1) se na etiketi proizvodov iz odstavkov 1 in 3 tega člena lahko nadomestijo z besedama „oljčno olje“.

Kadar pa je prisotno olje iz oljčnih tropin, se besedi „oljčno olje“ nadomestita z besedami „olje iz oljčnih tropin“.

6.   Kadar se olju iz člena 1, točka (b), dodajo druga živila, se na tako pridobljenem živilu ne navede nobeno od pravnih imen iz člena 6.

Člen 13

Razveljavitve

Uredba (EGS) št. 2568/91 in Izvedbena uredba (EU) št. 29/2012 se razveljavita.

Sklicevanje na razveljavljeni uredbi se šteje za sklicevanje na to uredbo in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2105 ter se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (UL L 248, 5.9.1991, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 29/2012 z dne 13. januarja 2012 o tržnih standardih za oljčno olje (UL L 12, 14.1.2012, str. 14).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

6

(7)  Prva Direktiva Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 40, 11.2.1989, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL L 11, 14.1.1994, str. 1).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije 2022/2105 o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja . Glej stran 23 tega uradnega lista.

9

(10)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

10

(11)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

11

(12)  Uredba Sveta (EGS) št. 2136/89 z dne 21. junija 1989 o določitvi skupnih tržnih standardov za konzervirane sardele (UL L 212, 22.7.1989, str. 79).

12

(13)  Uredba Sveta (EGS) št. 1536/92 z dne 9. junija 1992 o skupnih tržnih standardih za konzervirani tun in palamido (UL L 163, 17.6.1992, str. 1).

13

---

PRILOGA I

ZNAČILNOSTI OLJČNEGA OLJA

A.   Kakovostne značilnosti

| Kategorija | Kislost


  (%) (*) | Peroksidno število


  (mEq O2/kg) | K232 | K268 ali K270 | ΔK | Organoleptične značilnosti | Etilni estri maščobnih kislin


  (mg/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mediana napake (Md) (*)

   (1) | Mediana sadežnosti (Mf)
   (2) |
| 1. | Ekstra deviško oljčno olje |

Kategorija

Kislost

(%) (*)

Peroksidno število

(mEq O2/kg)

K232

K268 ali K270

ΔK

Organoleptične značilnosti

Etilni estri maščobnih kislin

(mg/kg)

Mediana napake (Md) (*)

   (1)

Mediana sadežnosti (Mf)
   (2)

1.

Ekstra deviško oljčno olje

≤ 0,80

≤ 20,0

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0,0

Mf > 0,0

≤ 35

| 2. | Deviško oljčno olje |
| --- | --- |

2.

Deviško oljčno olje

≤ 2,0

≤ 20,0

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0,0

—

| 3. | Lampantno oljčno olje |
| --- | --- |

3.

Lampantno oljčno olje

> 2,0

—

—

—

—

Md > 3,5  (3)

—

—

| 4. | Rafinirano oljčno olje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano oljčno olje

≤ 0,30

≤ 5,0

—

≤ 1,25

≤ 0,16

—

—

| 5. | Oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

5.

Oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja

≤ 1,00

≤ 15,0

—

≤ 1,15

≤ 0,15

—

—

| 6. | Surovo olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

6.

Surovo olje iz oljčnih tropin

—

—

—

—

—

—

—

| 7. | Rafinirano olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

7.

Rafinirano olje iz oljčnih tropin

≤ 0,30

≤ 5,0

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

8.

Olje iz oljčnih tropin

≤ 1,00

≤ 15,0

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

B.   Značilnosti čistosti

| Kategorija | Sestava maščobnih kislin
   (4) | Vsota transizomerov oleinske kisline


  (%) | Vsota transizomerov linolne in linolenske kisline


  (%) | Stigmastadieni


  (mg/kg)
   (6) | ΔECN42 | 2-gliceril monopalmitat


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miristinska


  (%) | Linolenska


  (%) | Arahidonska


  (%) | Eikozanojska


  (%) | Behenska


  (%) | Lignocerinska


  (%) |
| 1. | Ekstra deviško oljčno olje |

Kategorija

Sestava maščobnih kislin
   (4)

Vsota transizomerov oleinske kisline

(%)

Vsota transizomerov linolne in linolenske kisline

(%)

Stigmastadieni

(mg/kg)
   (6)

ΔECN42

2-gliceril monopalmitat

(%)

Miristinska

(%)

Linolenska

(%)

Arahidonska

(%)

Eikozanojska

(%)

Behenska

(%)

Lignocerinska

(%)

1.

Ekstra deviško oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00  (5)

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ |0,20 |

≤ 0,9 , če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , če je skupni % palmitinske kisline > 14,00  %

| 2. | Deviško oljčno olje |
| --- | --- |

2.

Deviško oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00  (5)

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ |0,20 |

≤ 0,9 , če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , če je skupni % palmitinske kisline > 14,00  %

| 3. | Lampantno oljčno olje |
| --- | --- |

3.

Lampantno oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,50

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00  %

≤ 1,1 , če je skupni % palmitinske kisline > 14,00  %

| 4. | Rafinirano oljčno olje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

—

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00  %

≤ 1,1 , če je skupni % palmitinske kisline > 14,00  %

| 5. | Oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

5.

Oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

—

≤ |0,30 |

≤ 0,9 , če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00  %

≤ 1,0 , če je skupni % palmitinske kisline > 14,00  %

| 6. | Surovo olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

6.

Surovo olje iz oljčnih tropin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

—

≤ |0,60 |

≤ 1,4

| 7. | Rafinirano olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

7.

Rafinirano olje iz oljčnih tropin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

—

≤ |0,50 |

≤ 1,4

| 8. | Olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

8.

Olje iz oljčnih tropin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,50

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

—

≤ |0,50 |

≤ 1,2

Preglednica B (nadaljevanje)

| Kategorija | Sestava sterolov | Steroli skupaj


  (mg/kg) | Eritrodiol in uvaol (%) (**) | Voski (mg/kg) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Holesterol (%) | Brasikasterol (%) | Kampesterol
   (7)
  (%) | Stigmasterol (%) | Navidezni β-sitosterol
   (8)
  (%) | Δ-7-stigmastenol
   (7)
  (%) |
| 1. | Ekstra deviško oljčno olje |

Kategorija

Sestava sterolov

Steroli skupaj

(mg/kg)

Eritrodiol in uvaol (%) (**)

Voski (mg/kg) (**)

Holesterol (%)

Brasikasterol (%)

Kampesterol
   (7)
  (%)

Stigmasterol (%)

Navidezni β-sitosterol
   (8)
  (%)

Δ-7-stigmastenol
   (7)
  (%)

1.

Ekstra deviško oljčno olje

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C42 + C44 + C46 ≤ 150

| 2. | Deviško oljčno olje |
| --- | --- |

2.

Deviško oljčno olje

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C42 + C44 + C46 ≤ 150

| 3. | Lampantno oljčno olje |
| --- | --- |

3.

Lampantno oljčno olje

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5  (9)

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 300 (9)

| 4. | Rafinirano oljčno olje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano oljčno olje

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5  (10)

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

| 5. | Oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

5.

Oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

| 6. | Surovo olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

6.

Surovo olje iz oljčnih tropin

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5  (11)

C40 + C42 + C44 + C46 > 350 (11)

| 7. | Rafinirano olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

7.

Rafinirano olje iz oljčnih tropin

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

| 8. | Olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

8.

Olje iz oljčnih tropin

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

Opombe:

| (a) | Rezultate analiz je treba navesti na enako število decimalnih mest natančno, kot je določeno za posamezno značilnost. Zadnjo števko v številki je treba povečati za ena, če je naslednja števka večja od 4. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Če samo ena značilnost ni skladna z navedenimi vrednostmi, se olje razvrsti v drugo kategorijo ali se označi kot neskladno za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Za lampantno oljčno olje sta lahko obe značilnosti kakovosti, označeni z zvezdico (*), hkrati različni od mejnih vrednosti, določenih za navedeno kategorijo. |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Značilnosti, označene z dvema zvezdicama (**), pomenijo, da sta za surovo olje iz oljčnih tropin lahko obe ustrezni mejni vrednosti hkrati različni od navedenih vrednosti. Za olje iz oljčnih tropin in rafinirano olje iz oljčnih tropin se lahko ena od ustreznih mejnih vrednosti razlikuje od navedenih vrednosti. |
| --- | --- |

(d)

Dodatek

Drevesa odločanja

Drevo odločanja za vsebnost kampesterola v deviških in ekstra deviških oljčnih oljih:

Image 1

Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi.

Drevo odločanja za vsebnost delta-7-stigmastenola v:

| — | ekstra deviških in deviških oljčnih oljih |
| --- | --- |

—

ekstra deviških in deviških oljčnih oljih

Image 2

Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi;

| — | lampantnih oljčnih oljih |
| --- | --- |

—

lampantnih oljčnih oljih

Image 3

Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi;

| — | rafiniranih oljčnih oljih ter oljčnih olj iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

—

rafiniranih oljčnih oljih ter oljčnih olj iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja

Image 4

Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi;

| — | surovem olju iz oljčnih tropin, rafiniranem olju iz oljčnih tropin in olju iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

—

surovem olju iz oljčnih tropin, rafiniranem olju iz oljčnih tropin in olju iz oljčnih tropin

Image 5

Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi.

---

(1)  Mediana napak je mediana napake, ki se zazna z največjo intenzivnostjo.

1

(2)  Če je mediana lastnosti grenko in/ali pikantno višja od 5,0, vodja ocenjevalne komisije to navede v poročilu.

2

(3)  Mediana napake je lahko višja ali enaka 3,5, kadar je mediana sadežnosti enaka 0,0.

3

(4)  Vsebnost drugih maščobnih kislin (%): palmitinske: 7,00–20,00; palmitoleinske: 0,30-3,50; heptadekanojske: ≤ 0,40; heptadekanojske ≤ 0,60; stearinske: 0,50–5,00; oleinske: 55,00–85,00; linolne: 2,50–21,00.

4

(5)  Če je vsebnost linolenske kisline višja od 1,00, vendar nižja ali enaka 1,40, mora biti razmerje navideznega β-sitosterola/kampesterola enako ali večje od 24.

5

(6)  Vsota izomerov, ki jih je mogoče (ali ne) ločiti s kapilarno kolono.

6

(7)  Glej Dodatek k tej prilogi.

7

(8)  Navidezni β-sitosterol: Δ-5,23-stigmastadienol + klerosterol + β-sitosterol + sitostanol + Δ-5-avenasterol + Δ-5,24-stigmastadienol.

8

(9)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med lampantna oljčna olja, če je vsebnost skupnih alifatskih alkoholov nižja ali enaka 350 mg/kg ali je vsebnost eritrodiola in uvaola nižja ali enaka 3,5 %.

9

(10)  Olja z vsebnostjo eritrodiola + uvaola med 4,5 in 6 % morajo imeti vsebnost eritrodiola 75 mg/kg ali manj.

10

(11)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med surova olja iz oljčnih tropin, če je vsebnost skupnih alifatskih alkoholov višja od 350 mg/kg ter je vsebnost eritrodiola in uvaola višja od 3,5 %.

11

---

PRILOGA II

Opredelitve neobvezne terminologije o organoleptičnih značilnostih za namene označevanja

Vodja ocenjevalne komisije, ustanovljene na podlagi člena 10 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105, lahko na zahtevo potrdi, da so ocenjena olja skladna z opredelitvami in razponi, ki po intenzivnosti in zaznavanju lastnosti ustrezajo izrazom v nadaljevanju.

Pozitivne lastnosti (sadežno, grenko in pikantno) glede na intenzivnost zaznavanja:

močno, če je mediana lastnosti višja od 6,0;

srednje, če je mediana lastnosti višja od 3,0 in nižja ali enaka 6,0;

blago, če je mediana lastnosti nižja od ali enaka 3,0.

Sadežnost: skupek vonjev, ki je odvisen od sorte oljk ter izhaja iz zdravih in svežih oljk, pri katerih ne prevladuje niti sadežnost zelenih oljk niti sadežnost zrelih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.

Zelena sadežnost: skupek vonjev, ki spominja na zelene sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izhaja iz zdravih in svežih zelenih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.

Zrela sadežnost: skupek vonjev, ki spominja na zrele sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izhaja iz zdravih in svežih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.

Dobro uravnoteženo olje: olje, ki ni neuravnoteženo po vonju, okusu in tipnem občutku v ustih ter pri katerem mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno nista več kot za dve (2,0) točki višji od mediane sadežnosti.

Blago olje: olje, pri katerem znaša mediana lastnosti grenko in pikantno 2,0 ali manj.

| Izrazi, za katere je treba predložiti potrdilo organoleptičnega preskusa | Mediana lastnosti |
| --- | --- |
| Sadežnost | — |
| Zrela sadežnost | — |
| Zelena sadežnost | — |
| Blaga sadežnost | ≤ 3,0 |
| Srednja sadežnost | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Močna sadežnost | > 6,0 |
| Blaga zrela sadežnost | ≤ 3,0 |
| Srednja zrela sadežnost | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Močna zrela sadežnost | > 6,0 |
| Blaga zelena sadežnost | ≤ 3,0 |
| Srednja zelena sadežnost | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Močna zelena sadežnost | > 6,0 |
| Blaga grenkost | ≤ 3,0 |
| Srednja grenkost | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Močna grenkost | > 6,0 |
| Blaga pikantnost | ≤ 3,0 |
| Srednja pikantnost | 3,0 < Me ≤ 6,0 |
| Močna pikantnost | > 6,0 |
| Dobro uravnoteženo olje | Mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno nista več kot 2,0 točki višji od mediane sadežnosti. |
| Blago olje | Mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno znašata 2,0 ali manj. |

Izrazi, za katere je treba predložiti potrdilo organoleptičnega preskusa

Mediana lastnosti

Sadežnost

—

Zrela sadežnost

—

Zelena sadežnost

—

Blaga sadežnost

≤ 3,0

Srednja sadežnost

3,0 < Me ≤ 6,0

Močna sadežnost

> 6,0

Blaga zrela sadežnost

≤ 3,0

Srednja zrela sadežnost

3,0 < Me ≤ 6,0

Močna zrela sadežnost

> 6,0

Blaga zelena sadežnost

≤ 3,0

Srednja zelena sadežnost

3,0 < Me ≤ 6,0

Močna zelena sadežnost

> 6,0

Blaga grenkost

≤ 3,0

Srednja grenkost

3,0 < Me ≤ 6,0

Močna grenkost

> 6,0

Blaga pikantnost

≤ 3,0

Srednja pikantnost

3,0 < Me ≤ 6,0

Močna pikantnost

> 6,0

Dobro uravnoteženo olje

Mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno nista več kot 2,0 točki višji od mediane sadežnosti.

Blago olje

Mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno znašata 2,0 ali manj.

---

PRILOGA III

Korelacijska tabela

| Izvedbena uredba (EU) št. 29/2012 | Uredba (EGS) št. 2568/91 | Ta uredba | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2105 |
| --- | --- | --- | --- |
| ------ | ------ | Člen 1, točka (a) | |
| ------ | ------ | | Člen 1 |
| ------ | ------ | | Člen 2(2) |
| Člen 1(1) | | Člen 1, točka (b), in člen 1(2) | |
| Člen 1(2) | | Člen 1, točka (b) | |
| Člen 2, prvi odstavek | | Člen 4(1) | |
| Člen 2, drugi odstavek | | Člen 4(2) | |
| Člen 3, prvi odstavek | | Člen 6(1) | |
| Člen 3, drugi odstavek, točke (a) do (d) | | Člen 6(2), točke (a) do (d) | |
| Člen 4(1), prvi pododstavek | | Člen 8(1) | |
| Člen 4(1), drugi pododstavek | | Člen 8(2) | |
| Člen 4(1), tretji pododstavek | | – | |
| Člen 4(2) | | Člen 8(3) | |
| Člen 4(3) | | Člen 8(4) | |
| Člen 4(4) | | Člen 8(5) | |
| Člen 4(5), prvi pododstavek | | Člen 8(6) | |
| Člen 4(5), drugi pododstavek | | Člen 8(7) | |
| Člen 4a | | Člen 7 | |
| Člen 4b | | Člen 5 | |
| Člen 5, prvi odstavek, točke (a) do (d) | | Člen 10, točke (a) to (d) | |
| Člen 5, prvi odstavek, točka (e) | | Člen 11(1) in (2) | |
| Člen 5, drugi odstavek | | – | |
| Člen 5a, prvi odstavek | | Člen 11(3) | |
| Člen 5a, drugi odstavek | | Člen 11(4) | |
| Člen 5a, tretji odstavek | | Člen 11(5) | |
| Člen 6(1), prvi pododstavek | | Člen 12(1) | |
| Člen 6(1), drugi pododstavek | | Člen 12(2) | |
| Člen 6(1), tretji pododstavek | | Člen 3(3) | |
| Člen 6(2), prvi pododstavek | | Člen 12(3) | |
| Člen 6(2), drugi pododstavek | | Člen 12(4) | |
| Člen 6(3) | | Člen 12(5) | |
| – | – | Člen 12(6) | |
| Člen 6(4) | | – | |
| Člen 7 | | | Člen 5(2) |
| Člen 8(1) | | | Člen 2(3) |
| Člen 8(2) | | | Člen 4(3) |
| Člen 8(3) | | | Člen 4(2) |
| Člen 8(4) | | | Člen 4(3) |
| Člen 8a | | | Člen 2(1) in člen 4(1) |
| Člen 9(1), prvi pododstavek | | | Člen 13(1) |
| Člen 9(1), drugi pododstavek | | | Člen 13(2) |
| Člen 9(1), tretji pododstavek | | | ---- |
| Člen 9(1), četrti pododstavek | | | ---- |
| Člen 9(1), peti pododstavek | | | ---- |
| Člen 9(2), prvi pododstavek | | | Člen 6(1) |
| Člen 9(2), drugi pododstavek, točke (a), (b) in (c) | | | Člen 6(2), točke (a), (b) in (c) |
| Člen 9(2), tretji pododstavek | | Člen 9 | |
| ----- | | | Člen 6(3) |
| Člen 10, prvi odstavek, uvodni stavek | | | Člen 14 |
| Člen 10, prvi odstavek, točke (a) do (d), in drugi odstavek | | | ----- |
| Člen 10a | | | Člen 14 |
| Priloga I | | – | |
| Priloga II | | – | |
| | Člen 1(1) | Člen 2(1), točki (a) in (b) | |
| | Člen 1(2) | Člen 2(1), točka (c) | |
| | Člen 1(3) | Člen 2(1), točka (d) | |
| | Člen 1(4) | Člen 2(1), točka (e) | |
| | Člen 1(5) | Člen 2(1), točka (f) | |
| | Člen 1(6) | Člen 2(1), točka (g) | |
| | Člen 1(7) | Člen 2(1), točka (h) | |
| ------- | ------ | Člen 2(2) | |
| ------- | ------ | Člen 3(1) in (2) | |
| | Člen 2(1) | | Člen 7 |
| | Člen 2(1), točka (a) | | Priloga I, točka 1 |
| | Člen 2(1), točka (b) | | Priloga I, točka 2 |
| | Člen 2(1), točka (c) | | ----- |
| | Člen 2(1), točka (d) | | ----- |
| | Člen 2(1), točka (e) | | Priloga I, točka 3 |
| | Člen 2(1), točka (f) | | Priloga I, točka 4 |
| | Člen 2(1), točka (g) | | Priloga I, točka 5 |
| | Člen 2(1), točka (h) | | ----- |
| | Člen 2(1), točka (i) | | Priloga I, točka 6 |
| | Člen 2(1), točka (j) | | Priloga I, točka 7 |
| | Člen 2(1), točka (k) | | Priloga I, točka 8 |
| | Člen 2(1), točka (l) | | Priloga I, točka 9 |
| | Člen 2(1), točka (m) | | Priloga I, točka 10 |
| | Člen 2(2), prvi pododstavek, in del točke 9.4 Priloge XII | | Člen 10(1) |
| | Člen 2(2), drugi pododstavek | | Člen 11(1) |
| | Člen 2(2), tretji pododstavek | | Člen 11(2) |
| | – | | Člen 11(3) |
| | Del točke 9.4 Priloge XII | | Člen 11(4) |
| | Člen 2(3), prvi pododstavek | | Člen 3(1) |
| | Člen 2(3), drugi pododstavek | | Člen 3(2) |
| | Člen 2(4), prvi pododstavek | | Člen 9(2) |
| | Člen 2(4), drugi pododstavek | | Člen 9(3) |
| | Člen 2(4), tretji pododstavek | | Člen 9(4) |
| | Člen 2(5) | | Člen 9(5) |
| | Člen 2a(1) | | Člen 3(1) |
| | Člen 2a(2) | | Člen 3(3) |
| | Člen 2a(3) | | Člen 3(4) |
| | Člen 2a(4), prvi pododstavek | | Člen 3(5) |
| | Člen 2a(4), drugi pododstavek | | Člen 3(2) |
| | Člen 2a(5) | | Člen 9(1) |
| | Člen 3, prvi odstavek | | Člen 13(1) |
| | Člen 3, drugi odstavek | | Člen 3(6) |
| | Člen 4(1), prvi pododstavek | | Člen 10(1) |
| | Člen 4(1), drugi pododstavek | | Člen 10(2) |
| | Člen 4(1), tretji pododstavek | | Člen 10(3) |
| | Člen 4(2) | | Člen 10(4) |
| | Člen 4(3) | | – |
| | Člen 6(1) | | Člen 12(1) |
| | Člen 6(2) | | Člen 12(2) |
| | Člen 7 | | ---- |
| | Člen 7 a, drugi odstavek | | Člen 2(2) |
| | Člen 8(1) | | – |
| | Člen 8(2) | | Člen 14 |
| | Priloga I | Priloga I | |
| | Priloga XII, točka 3.3 | Priloga II | |
| | Priloga XXI, razen točke 2.1 | | Priloga II |
| | Priloga I, točka 2.1 | | Člen 9(6) |
| | Priloga Ib | | Priloga III |
| | Priloga III | | ---- |
| | Priloga IV | | ---- |
| | Priloga VII | | ---- |
| | Priloga IX | | ---- |
| | Priloga X | | ---- |
| | Priloga XI | | ---- |
| | Priloga XII, razen točke 3.3 in dela točke 9.4 | | ---- |
| | Priloga XV | | Priloga IV |
| | Priloga XVI | | ---- |
| | Priloga XVII | | ---- |
| | Priloga XVIII | | ---- |
| | Priloga XIX | | ---- |
| | Priloga XX | | ---- |
| | Priloga XXI | | Priloga V |

Izvedbena uredba (EU) št. 29/2012

Uredba (EGS) št. 2568/91

Ta uredba

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2105

------

------

Člen 1, točka (a)

------

------

Člen 1

------

------

Člen 2(2)

Člen 1(1)

Člen 1, točka (b), in člen 1(2)

Člen 1(2)

Člen 1, točka (b)

Člen 2, prvi odstavek

Člen 4(1)

Člen 2, drugi odstavek

Člen 4(2)

Člen 3, prvi odstavek

Člen 6(1)

Člen 3, drugi odstavek, točke (a) do (d)

Člen 6(2), točke (a) do (d)

Člen 4(1), prvi pododstavek

Člen 8(1)

Člen 4(1), drugi pododstavek

Člen 8(2)

Člen 4(1), tretji pododstavek

–

Člen 4(2)

Člen 8(3)

Člen 4(3)

Člen 8(4)

Člen 4(4)

Člen 8(5)

Člen 4(5), prvi pododstavek

Člen 8(6)

Člen 4(5), drugi pododstavek

Člen 8(7)

Člen 4a

Člen 7

Člen 4b

Člen 5

Člen 5, prvi odstavek, točke (a) do (d)

Člen 10, točke (a) to (d)

Člen 5, prvi odstavek, točka (e)

Člen 11(1) in (2)

Člen 5, drugi odstavek

–

Člen 5a, prvi odstavek

Člen 11(3)

Člen 5a, drugi odstavek

Člen 11(4)

Člen 5a, tretji odstavek

Člen 11(5)

Člen 6(1), prvi pododstavek

Člen 12(1)

Člen 6(1), drugi pododstavek

Člen 12(2)

Člen 6(1), tretji pododstavek

Člen 3(3)

Člen 6(2), prvi pododstavek

Člen 12(3)

Člen 6(2), drugi pododstavek

Člen 12(4)

Člen 6(3)

Člen 12(5)

–

–

Člen 12(6)

Člen 6(4)

–

Člen 7

Člen 5(2)

Člen 8(1)

Člen 2(3)

Člen 8(2)

Člen 4(3)

Člen 8(3)

Člen 4(2)

Člen 8(4)

Člen 4(3)

Člen 8a

Člen 2(1) in člen 4(1)

Člen 9(1), prvi pododstavek

Člen 13(1)

Člen 9(1), drugi pododstavek

Člen 13(2)

Člen 9(1), tretji pododstavek

----

Člen 9(1), četrti pododstavek

----

Člen 9(1), peti pododstavek

----

Člen 9(2), prvi pododstavek

Člen 6(1)

Člen 9(2), drugi pododstavek, točke (a), (b) in (c)

Člen 6(2), točke (a), (b) in (c)

Člen 9(2), tretji pododstavek

Člen 9

-----

Člen 6(3)

Člen 10, prvi odstavek, uvodni stavek

Člen 14

Člen 10, prvi odstavek, točke (a) do (d), in drugi odstavek

-----

Člen 10a

Člen 14

Priloga I

–

Priloga II

–

Člen 1(1)

Člen 2(1), točki (a) in (b)

Člen 1(2)

Člen 2(1), točka (c)

Člen 1(3)

Člen 2(1), točka (d)

Člen 1(4)

Člen 2(1), točka (e)

Člen 1(5)

Člen 2(1), točka (f)

Člen 1(6)

Člen 2(1), točka (g)

Člen 1(7)

Člen 2(1), točka (h)

-------

------

Člen 2(2)

-------

------

Člen 3(1) in (2)

Člen 2(1)

Člen 7

Člen 2(1), točka (a)

Priloga I, točka 1

Člen 2(1), točka (b)

Priloga I, točka 2

Člen 2(1), točka (c)

-----

Člen 2(1), točka (d)

-----

Člen 2(1), točka (e)

Priloga I, točka 3

Člen 2(1), točka (f)

Priloga I, točka 4

Člen 2(1), točka (g)

Priloga I, točka 5

Člen 2(1), točka (h)

-----

Člen 2(1), točka (i)

Priloga I, točka 6

Člen 2(1), točka (j)

Priloga I, točka 7

Člen 2(1), točka (k)

Priloga I, točka 8

Člen 2(1), točka (l)

Priloga I, točka 9

Člen 2(1), točka (m)

Priloga I, točka 10

Člen 2(2), prvi pododstavek, in del točke 9.4 Priloge XII

Člen 10(1)

Člen 2(2), drugi pododstavek

Člen 11(1)

Člen 2(2), tretji pododstavek

Člen 11(2)

–

Člen 11(3)

Del točke 9.4 Priloge XII

Člen 11(4)

Člen 2(3), prvi pododstavek

Člen 3(1)

Člen 2(3), drugi pododstavek

Člen 3(2)

Člen 2(4), prvi pododstavek

Člen 9(2)

Člen 2(4), drugi pododstavek

Člen 9(3)

Člen 2(4), tretji pododstavek

Člen 9(4)

Člen 2(5)

Člen 9(5)

Člen 2a(1)

Člen 3(1)

Člen 2a(2)

Člen 3(3)

Člen 2a(3)

Člen 3(4)

Člen 2a(4), prvi pododstavek

Člen 3(5)

Člen 2a(4), drugi pododstavek

Člen 3(2)

Člen 2a(5)

Člen 9(1)

Člen 3, prvi odstavek

Člen 13(1)

Člen 3, drugi odstavek

Člen 3(6)

Člen 4(1), prvi pododstavek

Člen 10(1)

Člen 4(1), drugi pododstavek

Člen 10(2)

Člen 4(1), tretji pododstavek

Člen 10(3)

Člen 4(2)

Člen 10(4)

Člen 4(3)

–

Člen 6(1)

Člen 12(1)

Člen 6(2)

Člen 12(2)

Člen 7

----

Člen 7 a, drugi odstavek

Člen 2(2)

Člen 8(1)

–

Člen 8(2)

Člen 14

Priloga I

Priloga I

Priloga XII, točka 3.3

Priloga II

Priloga XXI, razen točke 2.1

Priloga II

Priloga I, točka 2.1

Člen 9(6)

Priloga Ib

Priloga III

Priloga III

----

Priloga IV

----

Priloga VII

----

Priloga IX

----

Priloga X

----

Priloga XI

----

Priloga XII, razen točke 3.3 in dela točke 9.4

----

Priloga XV

Priloga IV

Priloga XVI

----

Priloga XVII

----

Priloga XVIII

----

Priloga XIX

----

Priloga XX

----

Priloga XXI

Priloga V

---

| 4.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2105

z dne 29. julija 2022

o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 90a(6), točki (b) in (c), ter člena 91, točke (b), (d) in (g), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1308/2013. Uredba (EU) št. 1308/2013 določa pravila o tržnih standardih za oljčno olje in Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov na tem področju. Da bi v novem pravnem okviru trg oljčnega olja nemoteno deloval, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1308/2013. Uredba (EU) št. 1308/2013 določa pravila o tržnih standardih za oljčno olje in Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov na tem področju. Da bi v novem pravnem okviru trg oljčnega olja nemoteno deloval, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila.

| (2) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih v zadnjem desetletju s preverjanjem skladnosti in izvajanjem tržnih standardov Unije za oljčno olje, je treba regulativni okvir poenostaviti in razjasniti. V izogib podvajanju in morebitnim nedoslednostim bi bilo treba revidirati podobne in dopolnilne zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih v zadnjem desetletju s preverjanjem skladnosti in izvajanjem tržnih standardov Unije za oljčno olje, je treba regulativni okvir poenostaviti in razjasniti. V izogib podvajanju in morebitnim nedoslednostim bi bilo treba revidirati podobne in dopolnilne zahteve.

| (3) | Države članice bi morale s preverjanjem skladnosti preveriti, ali so proizvodi iz dela VII Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 skladni s pravili iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/2104 (3), zlasti glede skladnosti etikete z vsebino posode. Uvedba minimalnih nadzornih zahtev za vse države članice naj bi prav tako pripomogla k preprečevanju goljufij. Čeprav so države članice v najboljšem položaju, da ugotovijo in odločijo, kateri organi bi morali biti odgovorni za uporabo te uredbe, bi morale o takih pristojnih organih obvestiti Komisijo, da se zagotovi ustrezna komunikacija z zadevnimi organi drugih držav članic in Komisijo. |
| --- | --- |

(3)

Države članice bi morale s preverjanjem skladnosti preveriti, ali so proizvodi iz dela VII Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 skladni s pravili iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/2104 (3), zlasti glede skladnosti etikete z vsebino posode. Uvedba minimalnih nadzornih zahtev za vse države članice naj bi prav tako pripomogla k preprečevanju goljufij. Čeprav so države članice v najboljšem položaju, da ugotovijo in odločijo, kateri organi bi morali biti odgovorni za uporabo te uredbe, bi morale o takih pristojnih organih obvestiti Komisijo, da se zagotovi ustrezna komunikacija z zadevnimi organi drugih držav članic in Komisijo.

| (4) | Države članice bi morale Komisiji predložiti letno poročilo z informacijami o preverjanju skladnosti, opravljenem v predhodnem letu, da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe. Za lažje zbiranje in prenos primerljivih podatkov, naknadno združevanje takih podatkov v statistične podatke za celotno Unijo in pripravo poročil Komisije o preverjanju skladnosti po Uniji bi bilo treba za letna poročila določiti standardni vzorčni obrazec. |
| --- | --- |

(4)

Države članice bi morale Komisiji predložiti letno poročilo z informacijami o preverjanju skladnosti, opravljenem v predhodnem letu, da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe. Za lažje zbiranje in prenos primerljivih podatkov, naknadno združevanje takih podatkov v statistične podatke za celotno Unijo in pripravo poročil Komisije o preverjanju skladnosti po Uniji bi bilo treba za letna poročila določiti standardni vzorčni obrazec.

| (5) | Da bi preverili, ali oljčno olje izpolnjuje pravila iz Delegirane uredbe (EU) 2022/2104, in kar najbolj zavarovali potrošnike, bi morali pristojni organi preverjati skladnost na podlagi analize tveganja. |
| --- | --- |

(5)

Da bi preverili, ali oljčno olje izpolnjuje pravila iz Delegirane uredbe (EU) 2022/2104, in kar najbolj zavarovali potrošnike, bi morali pristojni organi preverjati skladnost na podlagi analize tveganja.

| (6) | Ker je treba gospodarske subjekte, odgovorne za proizvodnjo ali prvo dajanje oljčnega olja na trg, preverjati v državi članici, v kateri imajo sedež, bi bilo treba uvesti postopek upravnega sodelovanja med Komisijo in državami članicami, v katerih se olje proizvaja in trži. |
| --- | --- |

(6)

Ker je treba gospodarske subjekte, odgovorne za proizvodnjo ali prvo dajanje oljčnega olja na trg, preverjati v državi članici, v kateri imajo sedež, bi bilo treba uvesti postopek upravnega sodelovanja med Komisijo in državami članicami, v katerih se olje proizvaja in trži.

| (7) | Za preverjanje bi morale države članice določiti dokazila, ki jih je treba predložiti za različne izraze, ki se lahko uporabijo na etiketi. Taka dokazila bi morala vključevati ugotovljena dejstva, rezultate analiz ali zanesljive zapise ter upravne ali računovodske informacije. |
| --- | --- |

(7)

Za preverjanje bi morale države članice določiti dokazila, ki jih je treba predložiti za različne izraze, ki se lahko uporabijo na etiketi. Taka dokazila bi morala vključevati ugotovljena dejstva, rezultate analiz ali zanesljive zapise ter upravne ali računovodske informacije.

| (8) | Države članice bi morale imeti možnost, da v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2022/2104 odobrijo polnilnice na svojem ozemlju, da se olajša preverjanje skladnosti proizvoda z obveznimi in neobveznimi navedbami na etiketi. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale imeti možnost, da v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2022/2104 odobrijo polnilnice na svojem ozemlju, da se olajša preverjanje skladnosti proizvoda z obveznimi in neobveznimi navedbami na etiketi.

| (9) | Značilnosti različnih vrst oljčnih olj bi morale bit opredeljene enotno za celotno Unijo. Zato bi morala zakonodaja Unije določati, katere metode kemijske analize in organoleptične ocene bi bilo treba uporabiti. Ker je Unija članica Mednarodnega sveta za oljke (IOC), bi bilo treba pri preverjanju skladnosti uporabiti metode, ki jih je določil IOC. |
| --- | --- |

(9)

Značilnosti različnih vrst oljčnih olj bi morale bit opredeljene enotno za celotno Unijo. Zato bi morala zakonodaja Unije določati, katere metode kemijske analize in organoleptične ocene bi bilo treba uporabiti. Ker je Unija članica Mednarodnega sveta za oljke (IOC), bi bilo treba pri preverjanju skladnosti uporabiti metode, ki jih je določil IOC.

| (10) | Za enotnost vzorčenja za preverjanje skladnosti bi bilo treba določiti metodo vzorčenja oljčnega olja. Da bi se analize izvajale v ustreznih pogojih in ob upoštevanju razdalj med regijami, bi bilo treba določiti različne roke, v katerih se vzorci po vzorčenju pošljejo v laboratorij. |
| --- | --- |

(10)

Za enotnost vzorčenja za preverjanje skladnosti bi bilo treba določiti metodo vzorčenja oljčnega olja. Da bi se analize izvajale v ustreznih pogojih in ob upoštevanju razdalj med regijami, bi bilo treba določiti različne roke, v katerih se vzorci po vzorčenju pošljejo v laboratorij.

| (11) | Države članice bi morale preveriti skladnost oljčnega olja, danega na trg Unije, z značilnostmi iz Delegirane uredbe (EU) 2022/2104. Pri razvrščanju oljčnih olj bi bilo treba rezultate preskusov primerjati z mejnimi vrednostmi iz navedene uredbe ob upoštevanju ponovljivosti in obnovljivosti uporabljenih analiznih metod. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale preveriti skladnost oljčnega olja, danega na trg Unije, z značilnostmi iz Delegirane uredbe (EU) 2022/2104. Pri razvrščanju oljčnih olj bi bilo treba rezultate preskusov primerjati z mejnimi vrednostmi iz navedene uredbe ob upoštevanju ponovljivosti in obnovljivosti uporabljenih analiznih metod.

| (12) | Metoda IOC za ocenjevanje organoleptičnih značilnosti deviškega oljčnega olja vključuje ustanovitev ocenjevalnih komisij z izbranimi in usposobljenimi pokuševalci. Za doseganje enotnosti pri izvajanju bi bilo treba določiti minimalne zahteve za odobritev ocenjevalnih komisij. Glede na težave, ki jih bodo imele nekatere države članice pri ustanavljanju ocenjevalnih komisij, bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih komisij v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Metoda IOC za ocenjevanje organoleptičnih značilnosti deviškega oljčnega olja vključuje ustanovitev ocenjevalnih komisij z izbranimi in usposobljenimi pokuševalci. Za doseganje enotnosti pri izvajanju bi bilo treba določiti minimalne zahteve za odobritev ocenjevalnih komisij. Glede na težave, ki jih bodo imele nekatere države članice pri ustanavljanju ocenjevalnih komisij, bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih komisij v drugih državah članicah.

| (13) | Uporaba metode IOC za ocenjevanje organoleptičnih značilnosti deviških oljčnih olj zahteva, da je na voljo postopek za obravnavo primerov razhajanj med deklarirano kategorijo in kategorijo, ki jo določi ocenjevalna komisija. |
| --- | --- |

(13)

Uporaba metode IOC za ocenjevanje organoleptičnih značilnosti deviških oljčnih olj zahteva, da je na voljo postopek za obravnavo primerov razhajanj med deklarirano kategorijo in kategorijo, ki jo določi ocenjevalna komisija.

| (14) | Za pravilno delovanje sistema prelevmanov pri uvozu oljnih pogač in tropin bi bilo treba določiti enotno metodo za določanje vsebnosti olja v teh proizvodih. |
| --- | --- |

(14)

Za pravilno delovanje sistema prelevmanov pri uvozu oljnih pogač in tropin bi bilo treba določiti enotno metodo za določanje vsebnosti olja v teh proizvodih.

| (15) | Države članice bi morale določiti kazni za neskladnosti s tržnimi standardi za oljčno olje, ugotovljene na nacionalni ravni. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi morale določiti kazni za neskladnosti s tržnimi standardi za oljčno olje, ugotovljene na nacionalni ravni. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa pravila o:

| (a) | preverjanju skladnosti s tržnimi standardi za oljčna olja iz člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2022/2104 in njegovem izvajanju s strani gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

(a)

preverjanju skladnosti s tržnimi standardi za oljčna olja iz člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2022/2104 in njegovem izvajanju s strani gospodarskih subjektov;

| (b) | sodelovanju in pomoči med pristojnimi organi pri preverjanju skladnosti iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

sodelovanju in pomoči med pristojnimi organi pri preverjanju skladnosti iz točke (a);

| (c) | evidencah, ki jih vodijo gospodarski subjekti, ki proizvajajo ali hranijo oljčno olje, in odobritvi polnilnic; |
| --- | --- |

(c)

evidencah, ki jih vodijo gospodarski subjekti, ki proizvajajo ali hranijo oljčno olje, in odobritvi polnilnic;

| (d) | analiznih metodah za določanje značilnosti oljčnih olj. |
| --- | --- |

(d)

analiznih metodah za določanje značilnosti oljčnih olj.

Člen 2

Obveznosti držav članic pri preverjanju skladnosti

1.   Države članice preverjajo skladnost oljčnega olja, da preverijo izvajanje tržnih standardov iz Delegirane uredbe (EU) 2022/2104 na podlagi analize tveganja iz člena 3.

2.   Države članice preverijo, ali gospodarski subjekti izpolnjujejo svoje obveznosti iz člena 5(1).

3.   Vsaka država članica Komisiji v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (4) sporoči ime in naslov organa ali organov, pristojnih za preverjanje skladnosti na podlagi te uredbe. Komisija ostale države članice in na zahtevo vse zainteresirane strani obvesti o navedenih pristojnih organih. Države članice Komisijo sproti obveščajo o vseh spremembah.

Člen 3

Pogostost preverjanja skladnosti in analiza tveganja

1.   Za namene tega člena je „trženo oljčno olje“ skupna količina oljčnega olja, ki je dana na trg v državi članici in izvožena iz te države članice.

2.   Države članice izvedejo vsaj eno preverjanje skladnosti na leto na tisoč ton oljčnega olja, trženega na njihovem ozemlju.

3.   Države članice zagotovijo, da se preverjanje skladnosti opravi selektivno na podlagi analize tveganja in dovolj pogosto, da se preveri, ali je trženo oljčno olje skladno z deklarirano kategorijo.

4.   Merila za oceno tveganja so zlasti:

| (a) | kategorija oljčnega olja v smislu člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2022/2104, obdobje proizvodnje, cena olja v primerjavi z drugimi rastlinskimi olji, mešanje in polnjenje, skladiščni prostori in razmere, država porekla, namembna država, prevozno sredstvo ali količina serije; |
| --- | --- |

(a)

kategorija oljčnega olja v smislu člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2022/2104, obdobje proizvodnje, cena olja v primerjavi z drugimi rastlinskimi olji, mešanje in polnjenje, skladiščni prostori in razmere, država porekla, namembna država, prevozno sredstvo ali količina serije;

| (b) | položaj gospodarskih subjektov v tržni verigi, količina in vrednost, ki jo dajo na trg, razpon kategorij trženega olja, vrsta dejavnosti, ki se izvajajo, kot so mletje, skladiščenje, rafiniranje, mešanje, polnjenje ali prodaja na drobno; |
| --- | --- |

(b)

položaj gospodarskih subjektov v tržni verigi, količina in vrednost, ki jo dajo na trg, razpon kategorij trženega olja, vrsta dejavnosti, ki se izvajajo, kot so mletje, skladiščenje, rafiniranje, mešanje, polnjenje ali prodaja na drobno;

| (c) | ugotovitve pri prejšnjem preverjanju, vključno s številom in vrsto ugotovljenih pomanjkljivosti, običajno kakovostjo trženega oljčnega olja, učinkovitostjo uporabljene tehnične opreme; |
| --- | --- |

(c)

ugotovitve pri prejšnjem preverjanju, vključno s številom in vrsto ugotovljenih pomanjkljivosti, običajno kakovostjo trženega oljčnega olja, učinkovitostjo uporabljene tehnične opreme;

| (d) | zanesljivost sistemov gospodarskih subjektov za zagotavljanje kakovosti ali za samonadzor nad skladnostjo s tržnimi standardi; |
| --- | --- |

(d)

zanesljivost sistemov gospodarskih subjektov za zagotavljanje kakovosti ali za samonadzor nad skladnostjo s tržnimi standardi;

| (e) | kraj izvedbe preverjanja, zlasti če je to točka prvega vstopa v Unijo, točka zadnjega izstopa iz Unije, ali kraj, kjer se olje proizvaja, polni, natovarja ali prodaja končnemu potrošniku; |
| --- | --- |

(e)

kraj izvedbe preverjanja, zlasti če je to točka prvega vstopa v Unijo, točka zadnjega izstopa iz Unije, ali kraj, kjer se olje proizvaja, polni, natovarja ali prodaja končnemu potrošniku;

| (f) | vse informacije, ki bi lahko nakazovale tveganje za neskladnost. |
| --- | --- |

(f)

vse informacije, ki bi lahko nakazovale tveganje za neskladnost.

5.   Države članice vnaprej določijo:

| (a) | merila za ocenjevanje tveganja za neskladnosti serij; |
| --- | --- |

(a)

merila za ocenjevanje tveganja za neskladnosti serij;

| (b) | na podlagi analize tveganja za vsako kategorijo tveganja najmanjše število gospodarskih subjektov ali serij in količin, pri katerih se preverja skladnost. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi analize tveganja za vsako kategorijo tveganja najmanjše število gospodarskih subjektov ali serij in količin, pri katerih se preverja skladnost.

6.   Če se pri preverjanju odkrijejo večje nepravilnosti, države članice povečajo pogostost preverjanja za fazo trženja, kategorijo olja, poreklo ali druga merila.

Člen 4

Sodelovanje med državami članicami pri preverjanju skladnosti

1.   Če se odkrije kakršna koli nepravilnost in ima gospodarski subjekt, naveden na etiketi, sedež v drugi državi članici, zadevna država članica od države članice, v kateri ima sedež gospodarski subjekt, naveden na etiketi, zahteva preverjanje v skladu z Izvedbeno uredbo Komisiji (EU) 2019/1715 (5).

2.   Poleg zahtev iz člena 16 Izvedbene uredbe (EU) 2019/1715 se zahtevi iz odstavka 1 tega člena priložijo vse informacije, potrebne za preverjanje, in zlasti:

| (a) | datum vzorčenja ali nakupa zadevnega oljčnega olja; |
| --- | --- |

(a)

datum vzorčenja ali nakupa zadevnega oljčnega olja;

| (b) | ime ali naziv in naslov gospodarskega subjekta, kjer je bil odvzet vzorec ali kjer je bilo kupljeno zadevno oljčno olje; |
| --- | --- |

(b)

ime ali naziv in naslov gospodarskega subjekta, kjer je bil odvzet vzorec ali kjer je bilo kupljeno zadevno oljčno olje;

| (c) | število zadevnih serij; |
| --- | --- |

(c)

število zadevnih serij;

| (d) | kopija vseh etiket na vsebnikih zadevnega oljčnega olja; |
| --- | --- |

(d)

kopija vseh etiket na vsebnikih zadevnega oljčnega olja;

| (e) | izsledki analize ali drugih primerjalnih strokovnih mnenj z navedbo uporabljene metode ter naziv in naslov zadevnega laboratorija ali strokovnjaka; |
| --- | --- |

(e)

izsledki analize ali drugih primerjalnih strokovnih mnenj z navedbo uporabljene metode ter naziv in naslov zadevnega laboratorija ali strokovnjaka;

| (f) | po potrebi ime dobavitelja zadevnega oljčnega olja, kakor ga navaja prodajalec. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi ime dobavitelja zadevnega oljčnega olja, kakor ga navaja prodajalec.

3.   Poleg zahtev iz člena 22 Izvedbene uredbe (EU) 2019/1715 država članica, na katero je naslovljena zahteva, odvzame vzorce najpozneje pred koncem meseca, ki sledi mesecu zahteve, in preveri navedbe na zadevni etiketi. Odgovori v treh mesecih od datuma zahteve.

Člen 5

Obveznosti gospodarskih subjektov

1.   Za namene preverjanja skladnosti gospodarski subjekti iz oljarne in do faze stekleničenja vodijo evidence o vnosu in iznosu za vsako kategorijo oljčnega olja, ki ga hranijo.

2.   Na zahtevo države članice, v kateri ima sedež gospodarski subjekt, naveden na etiketi, gospodarski subjekt predloži dokumentacijo o izpolnjevanju zahtev iz členov 6, 8 in 10 Delegirane uredbe (EU) 2022/2104, ki temelji na enem ali več naslednjih elementih:

| (a) | podatkih ali znanstveno ugotovljenih dejstvih; |
| --- | --- |

(a)

podatkih ali znanstveno ugotovljenih dejstvih;

| (b) | izsledkih analiz ali samodejnih zapisih o reprezentativnih vzorcih; |
| --- | --- |

(b)

izsledkih analiz ali samodejnih zapisih o reprezentativnih vzorcih;

| (c) | upravnih ali računovodskih podatkih, hranjenih v skladu z unijskimi in nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(c)

upravnih ali računovodskih podatkih, hranjenih v skladu z unijskimi in nacionalnimi predpisi.

Člen 6

Neobvezna odobritev polnilnic na nacionalni ravni

1.   Države članice lahko odobrijo polnilnice na svojem ozemlju.

2.   Kadar se države članice odločijo za uporabo odstavka 1, izdajo odobritev in dodelijo alfanumerično identifikacijo vsaki polnilnici, ki to zahteva in izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | ima zmogljivosti za polnjenje; |
| --- | --- |

(a)

ima zmogljivosti za polnjenje;

| (b) | se zaveže zbiranju in hranjenju dokumentacije iz člena 5; |
| --- | --- |

(b)

se zaveže zbiranju in hranjenju dokumentacije iz člena 5;

| (c) | ima sistem skladiščenja, ki omogoča preverjanje porekla oljčnih olj, za katera je označevanje kraja porekla obvezno v skladu s členom 8(1) Delegirane uredbe (EU) 2022/2104. |
| --- | --- |

(c)

ima sistem skladiščenja, ki omogoča preverjanje porekla oljčnih olj, za katera je označevanje kraja porekla obvezno v skladu s členom 8(1) Delegirane uredbe (EU) 2022/2104.

3.   Kadar se države članice odločijo za uporabo odstavka 1, Komisijo uradno obvestijo o ustreznih ureditvah v skladu z Direktivo (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 7

Analizne metode za določanje značilnosti oljčnih olj

Značilnosti oljčnih olj iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2022/2104 se določijo z analiznimi metodami iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 8

Vzorčenje za preverjanje skladnosti

1.   Vzorci za preverjanje skladnosti se odvzamejo v skladu z mednarodnima standardoma EN ISO 661 o pripravi preskusnih vzorcev in EN ISO 5555 o vzorčenju. Vendar se za serije oljčnega olja v vsebnikih vzorčenje izvede v skladu s Prilogo II. Za olja v razlitem stanju, ki jih ni mogoče vzorčiti v skladu s standardom EN ISO 5555, se vzorčenje izvede po navodilih pristojnega organa države članice.

2.   Brez poseganja v standard EN ISO 5555 in poglavje 6 standarda EN ISO 661 se odvzeti vzorci nemudoma spravijo v hladen in temen prostor ter pošljejo v laboratorij za analizo najpozneje v petih delovnih dneh po odvzemu, sicer se hranijo tako, da se jim med prevozom ali skladiščenjem ne poslabša kakovost ali se ne poškodujejo, preden se pošljejo v laboratorij.

Člen 9

Preverjanje značilnosti oljčnih olj

1.   Države članice preverijo skladnost oljčnih olj z značilnostmi oljčnih olj iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2022/2104:

| (a) | v poljubnem vrstnem redu ali |
| --- | --- |

(a)

v poljubnem vrstnem redu ali

| (b) | z upoštevanjem vrstnega reda iz diagrama poteka v Prilogi III k tej uredbi, dokler ni sprejeta ena od odločitev iz diagrama poteka. |
| --- | --- |

(b)

z upoštevanjem vrstnega reda iz diagrama poteka v Prilogi III k tej uredbi, dokler ni sprejeta ena od odločitev iz diagrama poteka.

2.   Za namene preverjanja iz odstavka 1 se analize za določanje kislosti, peroksidnega števila, K232, K268 ali K270, ΔK, etilnih estrov maščobnih kislin, voskov in organoleptičnih značilnosti, ter kadar je primerno, ponovljene analize, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja, za oljčna olja v vsebnikih izvedejo pred datumom minimalnega roka trajanja. Pri vzorčenju olj v razlitem stanju se navedene analize izvedejo v šestih mesecih po mesecu, v katerem je bil vzorec odvzet.

3.   Za preverjanje ostalih značilnosti oljčnih olj iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2022/2104 rok ni določen.

4.   Če za oljčno olje v vsebnikih, razen če je bil vzorec odvzet manj kot dva meseca pred datumom minimalnega roka trajanja, rezultati analiz ne ustrezajo značilnostim deklarirane kategorije oljčnega olja, se gospodarski subjekt, pri katerem je bil vzorec odvzet, obvesti najpozneje en mesec pred datumom minimalnega roka trajanja.

5.   Za določitev značilnosti oljčnega olja z metodami iz Priloge I k tej uredbi se rezultati analiz neposredno primerjajo z mejnimi vrednostmi iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2022/2104, ki upoštevajo ponovljivost in obnovljivost uporabljenih analiznih metod.

6.   Pravila iz tega člena se uporabljajo za vsak primarni vzorec, odvzet v skladu s Prilogo II.

Člen 10

Ocenjevalne komisije

1.   Za preverjanje skladnosti ocenjevalne komisije, ki jih odobrijo države članice na svojem ozemlju, ocenijo organoleptične značilnosti deviških oljčnih olj iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2022/2104 ter poročajo o teh značilnostih in kategoriji.

2.   Pogoje za odobritev ocenjevalnih komisij določijo države članice in zagotovijo, da:

| (a) | so izpolnjene zahteve metode iz Priloge I, točka 5, za določitev organoleptičnih značilnosti deviškega oljčnega olja; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjene zahteve metode iz Priloge I, točka 5, za določitev organoleptičnih značilnosti deviškega oljčnega olja;

| (b) | je vodja ocenjevalne komisije deležen usposabljanja, ki ga v ta namen priznava država članica; |
| --- | --- |

(b)

je vodja ocenjevalne komisije deležen usposabljanja, ki ga v ta namen priznava država članica;

| (c) | je nadaljnja odobritev odvisna od uspešnosti pri letnem pregledu ocenjevalne komisije, ki ga opravi država članica. |
| --- | --- |

(c)

je nadaljnja odobritev odvisna od uspešnosti pri letnem pregledu ocenjevalne komisije, ki ga opravi država članica.

3.   Države članice v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183 Komisijo uradno obvestijo o seznamu odobrenih ocenjevalnih komisij na svojem ozemlju in jo nemudoma obvestijo o vseh spremembah tega seznama.

4.   Če na ozemlju države članice nobena ocenjevalna komisija ne izpolnjuje pogojev za odobritev iz odstavka 2, se država članica obrne na ocenjevalno komisijo, odobreno v drugi državi članici.

Člen 11

Preverjanje organoleptičnih značilnosti oljčnih olj

1.   Organoleptične značilnosti deviških oljčnih olj iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2022/2104 se štejejo za skladne z deklarirano kategorijo, če ocenjevalna komisija, ki jo je odobrila država članica, kategorijo potrdi.

2.   Če ocenjevalna komisija ne potrdi organoleptičnih značilnosti deklarirane kategorije, pristojni organi na zahtevo gospodarskega subjekta, pri katerem se opravlja nadzor, odredijo dve ponovljeni oceni, ki ju nemudoma izvedejo druge odobrene ocenjevalne komisije. Vsaj ena ocenjevalna komisija je komisija, ki jo odobri država članica, v kateri je bilo oljčno olje proizvedeno. Zadevne značilnosti se štejejo za skladne z deklariranimi značilnostmi, če obe ponovljeni oceni potrdita deklarirano kategorijo. V nasprotnem primeru se ne glede na vrsto napak, ugotovljenih med ponovljenima ocenama, deklarirana kategorija določi za neskladno z značilnostmi, stroške ponovljenih ocen pa krije gospodarski subjekt, pri katerem se opravlja nadzor.

3.   Kadar je olje proizvedeno zunaj Unije, obe ponovljeni analizi izvedeta ocenjevalni komisiji, ki se razlikujeta od tiste, ki je prvotno ugotovila neskladnost.

4.   Pri izvajanju ponovljenih ocen ocenjevalne komisije ocenijo oljčno olje na dveh različnih pokušnjah. Rezultati obeh pokušenj za oljčno olje, ki je se ponovno ocenjuje, morajo biti statistično homogeni. Če niso, je treba vzorec ponovno dvakrat analizirati. Sporočene vrednosti organoleptičnih značilnosti oljčnega olja, ki je se ponovno ocenjuje, se izračunajo kot povprečje vrednosti, dobljenih za navedene značilnosti na dveh statistično homogenih pokušnjah.

Člen 12

Vsebnost olja v oljnih pogačah in drugih ostankih

1.   Vsebnost olja v oljni pogači in drugih ostankih, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja (oznaki KN 2306 90 11 in 2306 90 19), se določi z uporabo metode iz Priloge IV.

2.   Vsebnost olja iz odstavka 1 je izražena v masnem odstotku olja na maso suhe snovi.

Člen 13

Kazni

1.   Kadar se ugotovi, da se tržni standardi iz Delegirane uredbe (EU) 2022/2104 ne upoštevajo, države članice uporabijo učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni, ki se določijo glede na resnost ugotovljene nepravilnosti.

2.   Države članice vsako leto do 31. maja v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183 Komisijo uradno obvestijo o ukrepih, sprejetih v ta namen, in jo nemudoma obvestijo o kakršnih koli spremembah navedenih ukrepov.

Člen 14

Poročanje

Države članice vsako leto do 31. maja Komisiji predložijo poročilo v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183 o izvajanju te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Poročilo vsebuje vsaj rezultate preverjanja skladnosti oljčnega olja v skladu s predlogo iz Priloge V.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2104 z dne 29. julija 2022 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede tržnih standardov za oljčno olje ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EGS) št. 2568/91 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 29/2012 (glej stran 1 tega Uradnega lista).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1715 z dne 30. septembra 2019 o pravilih za delovanje sistema upravljanja informacij za uradni nadzor in njegovih sistemskih komponent (uredba o IMSOC) (UL L 261, 14.10.2019, str. 37).

5

(6)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

6

---

PRILOGA I

ANALIZNE METODE ZA DOLOČANJE ZNAČILNOSTI OLJČNIH OLJ

| | Značilnosti oljčnih olj | Uporabljena metoda Mednarodnega sveta za oljke |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kislost | COI/T.20/Doc. št. 34 (Določanje prostih maščobnih kislin, metoda v hladnem) |
| 2 | Peroksidno število | COI/T.20/Doc. št. 35 (Določanje peroksidnega števila) |
| 3 | 2-gliceril monopalmitat | COI/T.20/Doc. št. 23 (Določanje deleža 2-gliceril monopalmitata) |
| 4 | K232, K268 ali K270, ΔK | COI/T.20/Doc. št. 19 (Spektrofotometrično merjenje v UV področju) |
| 5 | Organoleptične značilnosti | COI/T.20/Doc. št. 15 (Senzorična analiza oljčnega olja – Metoda za organoleptično ocenjevanje deviškega oljčnega olja) – razen točk 4.4 in 10.4 |
| 6 | Sestava maščobnih kislin, vključno s trans-izomeri | COI/T.20/Doc. št. 33 (Določanje metilnih estrov maščobnih kislin s plinsko kromatografijo) |
| 7 | Etilni estri maščobnih kislin, voski | COI/T.20/Doc. št. 28 (Določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo) |
| 8 | Skupna vsebnost sterolov, sestava sterolov, eritrodiol, uvaol in alifatski alkoholi | COI/T.20/ Doc. št. 26 (Določanje sestave in vsebnosti sterolov, triterpenskih dialkoholov in alifatskih alkoholov s kapilarno plinsko kromatografijo) |
| 9 | Stigmastadieni | COI/T-20/Doc. št. 11 (Določanje stigmastadienov v rastlinskih oljih) |
| 10 | ΔECN42 | COI/T.20/Doc. št. 20 (Določanje razlike med dejansko in teoretično vsebnostjo triacilglicerolov z ekvivalentnim ogljikovim številom (ECN) 42) |

Značilnosti oljčnih olj

Uporabljena metoda Mednarodnega sveta za oljke

1

Kislost

COI/T.20/Doc. št. 34 (Določanje prostih maščobnih kislin, metoda v hladnem)

2

Peroksidno število

COI/T.20/Doc. št. 35 (Določanje peroksidnega števila)

3

2-gliceril monopalmitat

COI/T.20/Doc. št. 23 (Določanje deleža 2-gliceril monopalmitata)

4

K232, K268 ali K270, ΔK

COI/T.20/Doc. št. 19 (Spektrofotometrično merjenje v UV področju)

5

Organoleptične značilnosti

COI/T.20/Doc. št. 15 (Senzorična analiza oljčnega olja – Metoda za organoleptično ocenjevanje deviškega oljčnega olja) – razen točk 4.4 in 10.4

6

Sestava maščobnih kislin, vključno s trans-izomeri

COI/T.20/Doc. št. 33 (Določanje metilnih estrov maščobnih kislin s plinsko kromatografijo)

7

Etilni estri maščobnih kislin, voski

COI/T.20/Doc. št. 28 (Določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo)

8

Skupna vsebnost sterolov, sestava sterolov, eritrodiol, uvaol in alifatski alkoholi

COI/T.20/ Doc. št. 26 (Določanje sestave in vsebnosti sterolov, triterpenskih dialkoholov in alifatskih alkoholov s kapilarno plinsko kromatografijo)

9

Stigmastadieni

COI/T-20/Doc. št. 11 (Določanje stigmastadienov v rastlinskih oljih)

10

ΔECN42

COI/T.20/Doc. št. 20 (Določanje razlike med dejansko in teoretično vsebnostjo triacilglicerolov z ekvivalentnim ogljikovim številom (ECN) 42)

---

PRILOGA II

VZORČENJE OLJČNEGA OLJA, DOSTAVLJENEGA V VSEBNIKIH

Ta metoda vzorčenja se uporablja za serije oljčnega olja v vsebnikih. Uporabljajo se različne metode vzorčenja, odvisno od tega, ali vsebnik presega 5 litrov ali ne.

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „vsebnik“ pomeni posodo, ki je v neposrednem stiku z oljčnim oljem; |
| --- | --- |

(a)

„vsebnik“ pomeni posodo, ki je v neposrednem stiku z oljčnim oljem;

| (b) | „serija“ pomeni skupek vsebnikov, ki se proizvedejo, izdelajo in polnijo v takih okoliščinah, da se oljčno olje v vsakem od vsebnikov šteje za homogeno po vseh analitskih lastnostih. Identifikacija serij se izvede v skladu z Direktivo 2011/91/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- |

(b)

„serija“ pomeni skupek vsebnikov, ki se proizvedejo, izdelajo in polnijo v takih okoliščinah, da se oljčno olje v vsakem od vsebnikov šteje za homogeno po vseh analitskih lastnostih. Identifikacija serij se izvede v skladu z Direktivo 2011/91/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| (c) | „posamični vzorec“ pomeni količino oljčnega olja v vsebniku do 5 litrov ali odvzeto iz vsebnika nad 5 litrov, kadar se vsebnik izbere iz naključnega dela serije. |
| --- | --- |

(c)

„posamični vzorec“ pomeni količino oljčnega olja v vsebniku do 5 litrov ali odvzeto iz vsebnika nad 5 litrov, kadar se vsebnik izbere iz naključnega dela serije.

1.   VSEBINA PRIMARNEGA VZORCA

1.1   Primarni vzorci za vsebnike do 5 litrov

Primarni vzorec za vsebnike do 5 litrov se pripravi v skladu s tabelo 1.

Tabela 1

Najmanjša velikost primarnega vzorca mora vsebovati naslednje:

| Če je prostornina izvirnega pakiranja | Primarni vzorec mora zajemati oljčno olje iz |
| --- | --- |
| (a) | 750 ml ali več |

Če je prostornina izvirnega pakiranja

Primarni vzorec mora zajemati oljčno olje iz

(a)

750 ml ali več

| (a) | 1 vsebnika; |
| --- | --- |

(a)

1 vsebnika;

| (b) | manj kot 750 ml |
| --- | --- |

(b)

manj kot 750 ml

| (b) | najmanjšega števila vsebnikov s skupno prostornino vsaj 750 ml. |
| --- | --- |

(b)

najmanjšega števila vsebnikov s skupno prostornino vsaj 750 ml.

Vsebino primarnega vzorca je treba pred izvedbo različnih ocen in analiz homogenizirati.

1.2   Primarni vzorci za vsebnike nad 5 litrov

Primarni vzorec za vsebnike nad 5 litrov se pripravi iz skupnega števila posamičnih vzorcev, odvzetih iz najmanjšega števila vsebnikov iz tabele 2. Vsebniki se iz serije izberejo naključno. Ko je primarni vzorec izbran, mora biti dovolj velik, da omogoča razdelitev na več vzorcev.

Tabela 2

Najmanjše število naključno izbranih vsebnikov

| Število vsebnikov v seriji | Najmanjše število izbranih vsebnikov |
| --- | --- |
| Do 10 | 1 |
| Od 11 ... do 150 | 2 |
| Od 151 ... do 500 | 3 |
| Od ... 501 do 1 500 | 4 |
| Od ... 1 501 do 2 500 | 5 |
| > 2 500 – na 1 000 vsebnikov | 1 dodatni vsebnik |

Število vsebnikov v seriji

Najmanjše število izbranih vsebnikov

Do 10

1

Od 11 ... do 150

2

Od 151 ... do 500

3

Od ... 501 do 1 500

4

Od ... 1 501 do 2 500

5

> 2 500 – na 1 000 vsebnikov

1 dodatni vsebnik

Po homogenizaciji vsebine vsakega vsebnika se posamični vzorec odvzame in zlije v skupni vsebnik za homogenizacijo z mešanjem, da se kar najbolje zaščiti pred zrakom.

Vsebino primarnega vzorca je treba preliti v več vsebnikov z najmanjšo prostornino 1 litra, pri čemer je vsak vsebnik enota primarnega vzorca. Vsako enoto vsebnika je treba napolniti tako, da je zračna plast na vrhu čim manjša, nato se ustrezno zapre in zatesni, da je proizvod zaščiten pred nedovoljenimi posegi. Te enote vsebnika se zaradi pravilne identifikacije označijo.

2.   POVEČANJE ŠTEVILA PRIMARNIH VZORCEV

| 2.1 | Število primarnih vzorcev lahko vsaka država članica po lastnih potrebah poveča (na primer zaradi organoleptičnega ocenjevanja v drugem laboratoriju od tistega, ki je izvedel kemijske analize, ponovljene analize itn.). |
| --- | --- |

2.1

Število primarnih vzorcev lahko vsaka država članica po lastnih potrebah poveča (na primer zaradi organoleptičnega ocenjevanja v drugem laboratoriju od tistega, ki je izvedel kemijske analize, ponovljene analize itn.).

| 2.2 | Pristojni organ lahko poveča število primarnih vzorcev v skladu z naslednjo tabelo: |
| --- | --- |

2.2

Pristojni organ lahko poveča število primarnih vzorcev v skladu z naslednjo tabelo:

Tabela 3

Število primarnih vzorcev, določeno na podlagi velikosti serije

| Velikost serije (v litrih) | Število primarnih vzorcev |
| --- | --- |
| Manj kot 7 500 | 2 |
| Od 7 500 do manj kot 25 000 | 3 |
| Od 25 000 do manj kot 75 000 | 4 |
| Od 75 000 do manj kot 125 000 | 5 |
| 125 000 ali več | 6  + 1 na vsakih dodatnih 50 000  litrov |

Velikost serije (v litrih)

Število primarnih vzorcev

Manj kot 7 500

2

Od 7 500 do manj kot 25 000

3

Od 25 000 do manj kot 75 000

4

Od 75 000 do manj kot 125 000

5

125 000 ali več

6  + 1 na vsakih dodatnih 50 000  litrov

| 2.3 | Vsak primarni vzorec se oblikuje po postopkih iz točk 1.1 in 1.2. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pri naključnem izboru vsebnikov za posamične vzorce morajo biti vsebniki, izbrani za en posamični vzorec, sosednji vsebnikom, izbranim za drugi posamični vzorec. Treba je upoštevati lokacijo vsakega naključno izbranega vsebnika in ga nedvoumno identificirati. |
| --- | --- |

2.4

3.   ANALIZE IN REZULTATI

| 3.1 | Če so vsi rezultati analiz vseh primarnih vzorcev v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije oljčnega olja, se celotna serija določi za skladno. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Če rezultati analiz vsaj enega primarnega vzorca niso v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije oljčnega olja, se celotna vzorčena serija določi za neskladno. |
| --- | --- |

3.2

---

(1)  Direktiva 2011/91/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (UL L 334, 16.12.2011, str. 1).

---

PRILOGA III

DIAGRAM POTEKA ZA PREVERJANJE, ALI JE VZOREC OLJČNEGA OLJA SKLADEN Z DEKLARIRANO KATEGORIJO

Splošna tabela

Image 6

Tabela 1

Ekstra deviško oljčno olje (merila kakovosti)

Image 7

Tabela 2

Deviško oljčno olje (merila kakovosti)

Image 8

Tabela 3

Ekstra deviško oljčno olje in deviško oljčno olje (merila čistosti)

Image 9

Tabela 4

Lampantno oljčno olje (merila čistosti)

Image 10

Tabela 5

Rafinirano oljčno olje (merila kakovosti)

Image 11

Tabela 6

Oljčno olje (sestavljeno iz rafiniranega oljčnega olja in deviških oljčnih olj) (merila kakovosti)

Image 12

Tabela 7

Rafinirano oljčno olje in oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja (merila čistosti)

Image 13

Tabela 8

Surovo olje iz oljčnih tropin (merila čistosti)

Image 14

Tabela 9

Rafinirano olje iz oljčnih tropin (merila kakovosti)

Image 15

Tabela 10

Olje iz oljčnih tropin (merila kakovosti)

Image 16

Tabela 11

Rafinirano olje iz oljčnih tropin in olje iz oljčnih tropin (merila čistosti)

Image 17

---

PRILOGA IV

Metoda za merjenje vsebnosti olja v oljnih pogačah in tropinah

1.   MATERIALI

1.1   Oprema

| — | ustrezni aparat za ekstrakcijo z 200–250-ml bučko z okroglim dnom, |
| --- | --- |

—

ustrezni aparat za ekstrakcijo z 200–250-ml bučko z okroglim dnom,

| — | električna kopel (na primer peščena ali vodna kopel) ali grelna plošča, |
| --- | --- |

—

električna kopel (na primer peščena ali vodna kopel) ali grelna plošča,

| — | analitska tehtnica, |
| --- | --- |

—

analitska tehtnica,

| — | sušilna peč, nastavljena na največ 80 °C |
| --- | --- |

—

sušilna peč, nastavljena na največ 80 °C

| — | električna sušilna peč s termostatično napravo, nastavljeno na 103 ± 2 °C, z možnostjo prepihovanja z zrakom ali delovanja pri znižanem tlaku, |
| --- | --- |

—

električna sušilna peč s termostatično napravo, nastavljeno na 103 ± 2 °C, z možnostjo prepihovanja z zrakom ali delovanja pri znižanem tlaku,

| — | mehanski mlin, ki se lahko čisti in v katerem je možno zmleti oljčne tropine brez zvišanja njihove temperature ali kakršne koli znatne spremembe vsebnosti vlage, hlapnih snovi ali snovi, ki se lahko ekstrahirajo s heksanom, |
| --- | --- |

—

mehanski mlin, ki se lahko čisti in v katerem je možno zmleti oljčne tropine brez zvišanja njihove temperature ali kakršne koli znatne spremembe vsebnosti vlage, hlapnih snovi ali snovi, ki se lahko ekstrahirajo s heksanom,

| — | kartuša za ekstrakcijo in bombažna vata ali filtrirni papir s predhodno odstranjenimi snovmi, ki se lahko ekstrahirajo s heksanom, |
| --- | --- |

—

kartuša za ekstrakcijo in bombažna vata ali filtrirni papir s predhodno odstranjenimi snovmi, ki se lahko ekstrahirajo s heksanom,

| — | eksikator, |
| --- | --- |

—

eksikator,

| — | sito z odprtinami premera 1 mm, |
| --- | --- |

—

sito z odprtinami premera 1 mm,

| — | majhni koščki predhodno osušenega plovca. |
| --- | --- |

—

majhni koščki predhodno osušenega plovca.

1.2   Reagenti

Normalni heksan tehnične čistoče, pri katerem po popolnem izhlapevanju ostanek ne sme biti nad 0,002 g na 100 ml.

2.   POSTOPEK

2.1   Priprava preskusnega vzorca

Če je potrebno, s predhodno dobro očiščenim mehanskim mlinom zmeljemo laboratorijski vzorec do velikosti delcev, ki lahko v celoti prehajajo skozi sito.

S približno dvajsetino vzorca dokončno očistimo mlin, zmleti material zavržemo, zmeljemo preostali del vzorca, ga zberemo, premešamo in takoj analiziramo.

2.2   Preskusni delež

Takoj po končanem mletju za preskus odtehtamo približno 10 g vzorca na 0,01 g natančno.

2.3   Priprava kartuše za ekstrakcijo

Preskusni delež položimo v kartušo in zamašimo z vato. Če uporabljamo filtrirni papir, vanj zavijemo preskusni delež.

2.4   Predhodno sušenje

Če so oljčne tropine zelo vlažne (tj. če je vsebnost hlapnih snovi nad 10 %), jih predhodno osušimo tako, da napolnjeno kartušo (ali filtrirni papir) postavimo v sušilno peč, v kateri temperatura ni višja od 80 °C, da vsebnost vlage in hlapnih snovi pade pod 10 %.

2.5   Priprava bučke z okroglim dnom

Na 1 mg natančno stehtamo bučko z enim ali dvema koščkoma plovca, ki smo ga predhodno osušili pri 103 ± 2 °C in v eksikatorju hladili najmanj eno uro.

2.6   Začetna ekstrakcija

V aparat za ekstrakcijo vstavimo kartušo (ali filtrirni papir) s preskusnim deležem. V bučko vlijemo zahtevano količino heksana. Bučko vstavimo v aparat za ekstrakcijo in vse skupaj postavimo na električno kopel. Hitrost segrevanja nastavimo tako, da je hitrost povratnega toka najmanj tri kaplje na sekundo (srednje, ne burno vretje). Po štirih urah ekstrakcije ohladimo. Kartušo odstranimo iz aparata za ekstrakcijo in z zračnim tokom odstranimo večji del impregniranega topila.

2.7   Druga ekstrakcija

Vsebino kartuše prenesemo v mikromlinček in jo čim bolj drobno zmeljemo. Celotno zmleto mešanico prenesemo nazaj v kartušo, ki jo ponovno vstavimo v aparat za ekstrakcijo.

Nadaljujemo z ekstrakcijo nadaljnji dve uri z uporabo iste bučke z okroglim dnom, ki vsebuje začetni ekstrakt.

Dobljena raztopina v ekstrakcijski bučki mora biti bistra. Če ni, jo filtriramo skozi filtrirni papir, originalno bučko in filtrirni papir pa večkrat speremo s heksanom. Filtrat in raztopino za izpiranje zberemo v drugi bučki z okroglim dnom, ki smo jo predhodno osušili in tarirali na 1 mg natančno.

2.8   Odstranjevanje topila in tehtanje ekstrakta

Večino topila odstranimo z destilacijo na električni kopeli. Zadnje ostanke topila odstranimo z 20-minutnim segrevanjem bučke v sušilni peči pri 103 ± 2 °C. Odstranjevanje topila lahko pospešimo s prepihovanjem z zrakom ali še raje z inertnim plinom v časovnih presledkih ali z uporabo znižanega tlaka.

Bučko pustimo v eksikatorju najmanj eno uro, da se ohladi, in jo nato stehtamo na 1 mg natančno.

Pod enakimi pogoji ponovno grejemo 10 minut, ohladimo v eksikatorju in ponovno stehtamo.

Razlika med obema tehtanjema ne sme presegati 10 mg. Če je razlika večja, ponavljamo postopek 10-minutnega segrevanja, hlajenja in tehtanja, dokler razlika med dvema tehtanjema ni največ 10 mg. Zabeležimo zadnjo maso bučke.

Na preskusnem deležu izvedemo dve vzporedni določitvi.

3.   IZRAŽANJE REZULTATOV

3.1   Postopek izračuna in enačba

| (a) | Ekstrakt, izražen kot masni odstotek prejetega proizvoda, je enak:





  pri čemer:







  S | = | masni odstotek ekstrakta v prejetem proizvodu, |
| --- | --- | --- | --- |
| m0 | = | masa preskusnega deleža v gramih, |
| m1 | = | masa ekstrakta po sušenju v gramih. |

(a)

Ekstrakt, izražen kot masni odstotek prejetega proizvoda, je enak:

Formula

pri čemer:

S

=

masni odstotek ekstrakta v prejetem proizvodu,

m0

=

masa preskusnega deleža v gramih,

m1

=

masa ekstrakta po sušenju v gramih.

Rezultat je aritmetična sredina dveh vzporednih določitev, pod pogojem, da so izpolnjeni kriteriji ponovljivosti.

Rezultat izrazimo na eno decimalno mesto natančno.

| (b) | Ekstrakt glede na suho snov izrazimo po enačbi:





  pri čemer:







  S | = | odstotek ekstrakta v prejetem proizvodu (glej točko (a)), |
| --- | --- | --- | --- |
| U | = | vsebnost vlage in hlapnih snovi. |

(b)

Ekstrakt glede na suho snov izrazimo po enačbi:

Formula

pri čemer:

S

=

odstotek ekstrakta v prejetem proizvodu (glej točko (a)),

U

=

vsebnost vlage in hlapnih snovi.

3.2   Ponovljivost

Razlika med dvema vzporednima določitvama, ki jih izvede isti analitik istočasno ali v kratkem časovnem intervalu, ne sme presegati 0,2 g heksanskega ekstrakta na 100 g vzorca.

Če ta pogoj ni izpolnjen, ponovimo analizo na dveh drugih preskusnih deležih. Če tudi v tem primeru razlika presega 0,2 g, je rezultat srednja vrednost štirih določitev.

---

PRILOGA V

Predloga za poročanje o rezultatih preverjanja skladnosti iz člena 14 v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183

| | Označevanje | Kemijski parametri | Organoleptične značilnosti
   (4) | Končni sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzorec | Kategorija | Država porekla | Kraj inšpekcijskega pregleda
   (1) | Pravno ime | Kraj porekla | Pogoji skladiščenja | Napačne informacije | Čitljivost | S/NS
   (3) | Parametri zunaj mejnih vrednosti


  DA/NE | Če da, kateri
   (2) | S/NS
   (3) | Mediana napak | Mediana sadežnosti | S/NS
   (3) | Zahtevani ukrep | Sankcije |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Označevanje

Kemijski parametri

Organoleptične značilnosti
   (4)

Končni sklep

Vzorec

Kategorija

Država porekla

Kraj inšpekcijskega pregleda
   (1)

Pravno ime

Kraj porekla

Pogoji skladiščenja

Napačne informacije

Čitljivost

S/NS
   (3)

Parametri zunaj mejnih vrednosti

DA/NE

Če da, kateri
   (2)

S/NS
   (3)

Mediana napak

Mediana sadežnosti

S/NS
   (3)

Zahtevani ukrep

Sankcije

---

(1)  Notranji trg (oljarna, polnilnice, stopnja prodaje na drobno), izvoz, uvoz.

(2)  Vsaka značilnost oljčnega olja iz Priloge I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2022/2104 ima oznako.

(3)  Skladno/neskladno.

(4)  Zahteva se samo za deviška oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

---

| 4.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/49

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2106

z dne 31. oktobra 2022

o zaprtju ribolova na orjaško rdečo kozico na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 GFCM za plovila, ki plujejo pod zastavo Italije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2022/110 (2) določa kvote za leto 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2022/110 (2) določa kvote za leto 2022.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža orjaške rdeče kozice na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) s plovili, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2022. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža orjaške rdeče kozice na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) s plovili, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2022.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota, ki je bila za leto 2022 dodeljena Italiji za stalež orjaške rdeče kozice na geografskih podobmočjih 8, 9, 10 in 11 GFCM iz Priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Italije ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz Priloge. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. oktobra 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2022/110 z dne 27. januarja 2022 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Sredozemskem in Črnem morju (UL L 21, 31.1.2022, str. 165).

2

---

PRILOGA

| Št. | 09/TQ110 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Stalež | ARS/GF8-11 |
| Vrsta | orjaška rdeča kozica (Aristaeomorpha foliacea) |
| Območje | geografska podobmočja 8, 9, 10 in 11 |
| Datum zaprtja | 28.9.2022 |

Št.

09/TQ110

Država članica

Italija

Stalež

ARS/GF8-11

Vrsta

orjaška rdeča kozica (Aristaeomorpha foliacea)

Območje

geografska podobmočja 8, 9, 10 in 11

Datum zaprtja

28.9.2022

---

| 4.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/52

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2107

z dne 3. novembra 2022

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (“Aito saunapalvikinkku“ / “Äkta basturökt skinka“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(3), točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevek Finske za registracijo imena „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot zaščitene geografske označbe je bil v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevek Finske za registracijo imena „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot zaščitene geografske označbe je bil v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija je 23. aprila 2021 prejela ugovor Švedske. Prejeti ugovor je 27. aprila 2021 posredovala Finski. Švedska je 4. junija 2021 Komisiji predložila utemeljen ugovor. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 23. aprila 2021 prejela ugovor Švedske. Prejeti ugovor je 27. aprila 2021 posredovala Finski. Švedska je 4. junija 2021 Komisiji predložila utemeljen ugovor.

| (3) | Potem ko je Komisija preučila utemeljeni ugovor in ga v skladu s členom 51(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012 ocenila kot dopustnega, je z dopisom z dne 29. junija 2021 Finsko in Švedsko pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor. |
| --- | --- |

(3)

Potem ko je Komisija preučila utemeljeni ugovor in ga v skladu s členom 51(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012 ocenila kot dopustnega, je z dopisom z dne 29. junija 2021 Finsko in Švedsko pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor.

| (4) | Komisija je 20. julija 2021 na zahtevo Finske rok za posvetovanja podaljšala za tri mesece. Posvetovanja med Finsko in Švedsko so se končala brez dogovora. Komisija bi zato morala ob upoštevanju rezultatov teh posvetovanj sprejeti sklep o registraciji v skladu s postopkom iz člena 52(3), točka (b), Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 20. julija 2021 na zahtevo Finske rok za posvetovanja podaljšala za tri mesece. Posvetovanja med Finsko in Švedsko so se končala brez dogovora. Komisija bi zato morala ob upoštevanju rezultatov teh posvetovanj sprejeti sklep o registraciji v skladu s postopkom iz člena 52(3), točka (b), Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (5) | Glavne argumente Švedske, kot so navedeni v njenem utemeljenem ugovoru in posvetovanjih s Finsko, je mogoče povzeti, kot sledi. |
| --- | --- |

(5)

Glavne argumente Švedske, kot so navedeni v njenem utemeljenem ugovoru in posvetovanjih s Finsko, je mogoče povzeti, kot sledi.

| (6) | Švedska je trdila, da se vsaj od leta 2008 na švedskem trgu pod oznako „Basturökt skinka“ prodaja znatno število šunk različnih proizvajalcev in blagovnih znamk. Vlagateljica ugovora je zaradi delne enakozvočnosti imena za registracijo trdila, da bi registracija ogrozila obstoj „Basturökt skinka“, ki označuje proizvode, ki se na Švedskem zakonito tržijo od leta 2008. |
| --- | --- |

(6)

Švedska je trdila, da se vsaj od leta 2008 na švedskem trgu pod oznako „Basturökt skinka“ prodaja znatno število šunk različnih proizvajalcev in blagovnih znamk. Vlagateljica ugovora je zaradi delne enakozvočnosti imena za registracijo trdila, da bi registracija ogrozila obstoj „Basturökt skinka“, ki označuje proizvode, ki se na Švedskem zakonito tržijo od leta 2008.

| (7) | Poleg tega je Švedska trdila, da naj bi bil izraz “Aito saunapalvikinkku“ / “Äkta basturökt skinka“, v katerem se beseda „aito/äkta“ prevaja kot „pravi“ ali „avtentičen“, generičen, zlasti ob upoštevanju, da v imenu, za katero je bil vložen zahtevek za zaščito kot zaščitene geografske označbe, ni sklicevanja na kraj, regijo ali državo. Zato po mnenju Švedske registracija ne bi bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je Švedska trdila, da naj bi bil izraz “Aito saunapalvikinkku“ / “Äkta basturökt skinka“, v katerem se beseda „aito/äkta“ prevaja kot „pravi“ ali „avtentičen“, generičen, zlasti ob upoštevanju, da v imenu, za katero je bil vložen zahtevek za zaščito kot zaščitene geografske označbe, ni sklicevanja na kraj, regijo ali državo. Zato po mnenju Švedske registracija ne bi bila v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (8) | Komisija je argumente, navedene v utemeljenem ugovoru Švedske, obravnavala glede na določbe Uredbe (EU) št. 1151/2012, pri čemer je upoštevala rezultate ustreznih posvetovanj med vlagateljico zahtevka in vlagateljico ugovora, in ugotovila naslednje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je argumente, navedene v utemeljenem ugovoru Švedske, obravnavala glede na določbe Uredbe (EU) št. 1151/2012, pri čemer je upoštevala rezultate ustreznih posvetovanj med vlagateljico zahtevka in vlagateljico ugovora, in ugotovila naslednje.

| (9) | „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ je sestavljeno ime, ki označuje proizvod, ki se na celotnem območju Finske proizvaja po posebni tradicionalni metodi neposrednega dimljenja z vejami/kladami lesa jelše v dimni savni. Čas obdelave je dolg in traja najmanj 12 ur. Proizvod se od 50. let prejšnjega stoletja trži pod finskim imenom „Aito saunapalvikinkku“ in švedskim imenom „Äkta basturökt skinka“ ali „Äkta bastupalvad skinka“. Ta proizvod se razlikuje od proizvoda, ki se tako na Finskem kot tudi Švedskem imenuje „Saunapalvikinkku“ ali „Basturökt skinka“ in za proizvodnjo katerega se uporablja drugačna proizvodna metoda (metoda dimljenja, pri kateri dim nastaja zunaj dimnice z uporabo lesnih sekancev ali z regeneriranim dimom). Beseda aito/äkta (pravi) v imenu „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ se nanaša na dejstvo, da je proizvod pripravljen samo z uporabo zgoraj opisane posebne tradicionalne metode, zaradi katere ima svojevrstne posebne lastnosti v primerjavi s proizvodom „Saunapalvikinkku“ ali „Basturökt skinka“. Švedska je potrdila, da na švedskem trgu ni proizvodov, ki bi se proizvajali po tradicionalni metodi in prodajali pod imenom „Äkta basturökt skinka“. Zato ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ označuje le proizvod, proizveden na Finskem po tej posebni metodi proizvodnje. |
| --- | --- |

(9)

„Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ je sestavljeno ime, ki označuje proizvod, ki se na celotnem območju Finske proizvaja po posebni tradicionalni metodi neposrednega dimljenja z vejami/kladami lesa jelše v dimni savni. Čas obdelave je dolg in traja najmanj 12 ur. Proizvod se od 50. let prejšnjega stoletja trži pod finskim imenom „Aito saunapalvikinkku“ in švedskim imenom „Äkta basturökt skinka“ ali „Äkta bastupalvad skinka“. Ta proizvod se razlikuje od proizvoda, ki se tako na Finskem kot tudi Švedskem imenuje „Saunapalvikinkku“ ali „Basturökt skinka“ in za proizvodnjo katerega se uporablja drugačna proizvodna metoda (metoda dimljenja, pri kateri dim nastaja zunaj dimnice z uporabo lesnih sekancev ali z regeneriranim dimom). Beseda aito/äkta (pravi) v imenu „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ se nanaša na dejstvo, da je proizvod pripravljen samo z uporabo zgoraj opisane posebne tradicionalne metode, zaradi katere ima svojevrstne posebne lastnosti v primerjavi s proizvodom „Saunapalvikinkku“ ali „Basturökt skinka“. Švedska je potrdila, da na švedskem trgu ni proizvodov, ki bi se proizvajali po tradicionalni metodi in prodajali pod imenom „Äkta basturökt skinka“. Zato ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ označuje le proizvod, proizveden na Finskem po tej posebni metodi proizvodnje.

| (10) | Iz tega sledi, da sestavljeno ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ označuje proizvod s poreklom iz določenega kraja, zlasti iz države, ki ima posebno kakovost in značilnosti, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu. |
| --- | --- |

(10)

Iz tega sledi, da sestavljeno ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ označuje proizvod s poreklom iz določenega kraja, zlasti iz države, ki ima posebno kakovost in značilnosti, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

| (11) | Samo sestavljeno ime označuje poseben proizvod, proizveden na opredeljenem geografskem območju po tradicionalni metodi. Zato splošni izrazi, iz katerih je sestavljeno ime proizvoda, ki se trži na Švedskem in Finskem, sami po sebi ne bi smeli biti zaščiteni. |
| --- | --- |

(11)

Samo sestavljeno ime označuje poseben proizvod, proizveden na opredeljenem geografskem območju po tradicionalni metodi. Zato splošni izrazi, iz katerih je sestavljeno ime proizvoda, ki se trži na Švedskem in Finskem, sami po sebi ne bi smeli biti zaščiteni.

| (12) | Glede na navedeno bi bilo treba zaščito omejiti na ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot celoto, posamezne sestavine navedenega imena pa bi morale biti za proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“, še naprej dovoljene po vsej Evropski uniji, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije. |
| --- | --- |

(12)

Glede na navedeno bi bilo treba zaščito omejiti na ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot celoto, posamezne sestavine navedenega imena pa bi morale biti za proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“, še naprej dovoljene po vsej Evropski uniji, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije.

| (13) | Poleg tega se ugovor Švedske nanaša tudi na generičnost celotnega imena „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ in na dejstvo, da ni sklicevanja na kraj, regijo ali državo. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega se ugovor Švedske nanaša tudi na generičnost celotnega imena „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ in na dejstvo, da ni sklicevanja na kraj, regijo ali državo.

| (14) | V skladu z opredelitvijo iz člena 3(6) Uredbe (EU) št. 1151/2012 „generična imena“ pomenijo imena proizvodov, ki so postala splošna imena proizvodov v Uniji, čeprav se navezujejo na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali tržil. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z opredelitvijo iz člena 3(6) Uredbe (EU) št. 1151/2012 „generična imena“ pomenijo imena proizvodov, ki so postala splošna imena proizvodov v Uniji, čeprav se navezujejo na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali tržil.

| (15) | Ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot celota označuje poseben proizvod, ki se proizvaja na določenem geografskem območju, pri čemer ima posebno in značilno kakovost ter značilnosti, povezane z njegovim geografskim poreklom. Zato je jasno, da ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot celota ni postalo splošno ime in tako ni postalo generično. |
| --- | --- |

(15)

Ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot celota označuje poseben proizvod, ki se proizvaja na določenem geografskem območju, pri čemer ima posebno in značilno kakovost ter značilnosti, povezane z njegovim geografskim poreklom. Zato je jasno, da ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ kot celota ni postalo splošno ime in tako ni postalo generično.

| (16) | Res je, da je ime sestavljeno iz več splošnih izrazov brez geografskega izraza. Dokler pa celotno ime označuje kmetijski proizvod ali živilo, ki izpolnjuje pogoje iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je upravičeno do registracije kot zaščitena geografska označba. |
| --- | --- |

(16)

Res je, da je ime sestavljeno iz več splošnih izrazov brez geografskega izraza. Dokler pa celotno ime označuje kmetijski proizvod ali živilo, ki izpolnjuje pogoje iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je upravičeno do registracije kot zaščitena geografska označba.

| (17) | Zato bi bilo treba ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ (ZGO) vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb. |
| --- | --- |

(17)

Zato bi bilo treba ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ (ZGO) vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb.

| (18) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Aito saunapalvikinkku“ / „Äkta basturökt skinka“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod iz skupine 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Izraza „Saunapalvikinkku“ in „Basturökt skinka“ se lahko še naprej uporabljata na ozemlju Unije, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 27, 25.1.2021, str. 29.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 4.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/55

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2108

z dne 3. novembra 2022

o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 44(5), prvi odstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Ecolab Deutschland GmbH je 16. aprila 2019 v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja za posamezni biocidni proizvod z imenom „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ vrste proizvoda 2, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni uredbi, pri čemer je predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Latvije strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-XS050968-91. |
| --- | --- |

(1)

Družba Ecolab Deutschland GmbH je 16. aprila 2019 v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja za posamezni biocidni proizvod z imenom „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ vrste proizvoda 2, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni uredbi, pri čemer je predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Latvije strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-XS050968-91.

| (2) | Posamezni biocidni proizvod „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ vsebuje L-(+)-mlečno kislino kot aktivno snov, ki je na seznamu odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 za vrsto proizvodov 2. |
| --- | --- |

(2)

Posamezni biocidni proizvod „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ vsebuje L-(+)-mlečno kislino kot aktivno snov, ki je na seznamu odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 za vrsto proizvodov 2.

| (3) | Ocenjevalni pristojni organ je 24. marca 2021 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in zaključke ocenjevanja Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(3)

Ocenjevalni pristojni organ je 24. marca 2021 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in zaključke ocenjevanja Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (4) | Agencija je 4. novembra 2021 v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila mnenje (2), osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ in končno poročilo o oceni posameznega biocidnega proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je 4. novembra 2021 v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila mnenje (2), osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ in končno poročilo o oceni posameznega biocidnega proizvoda.

| (5) | V mnenju je ugotovljeno, da je „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ posamezni biocidni proizvod, da je ta proizvod upravičen do dovoljenja Unije v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 in da ob upoštevanju skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V mnenju je ugotovljeno, da je „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ posamezni biocidni proizvod, da je ta proizvod upravičen do dovoljenja Unije v skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 in da ob upoštevanju skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) navedene uredbe.

| (6) | Agencija je 22. novembra 2021 v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 22. novembra 2021 v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije.

| (7) | Komisija se strinja z mnenjem Agencije in zato meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za biocidni proizvod „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“. |
| --- | --- |

(7)

Komisija se strinja z mnenjem Agencije in zato meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za biocidni proizvod „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“.

| (8) | Agencija v mnenju priporoča, da Komisija od imetnika dovoljenja zahteva, da kot pogoj za pridobitev dovoljenja izvede študijo o roku uporabnosti biocidnega proizvoda „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ v tržni embalaži, v kateri bo proizvod dostopen na trgu. Študija mora vsebovati ustrezne podatke, ki dokazujejo zadovoljive kemijske in fizikalne lastnosti biocidnega proizvoda pred shranjevanjem in po njem. Komisija se s tem priporočilom strinja in meni, da bi morala biti v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložitev rezultatov navedene študije pogoj za dostopnost na trgu in uporabo posameznega biocidnega proizvoda. Ob upoštevanju dejstva, da se študija že izvaja, bi moral imetnik dovoljenja rezultate študije Agenciji predložiti v treh mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe. Komisija na podlagi obstoječih podatkov tudi meni, da zahteva, da se podatki predložijo po izdaji dovoljenja, ne vpliva na sklep o izpolnjevanju pogoja iz člena 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(8)

Agencija v mnenju priporoča, da Komisija od imetnika dovoljenja zahteva, da kot pogoj za pridobitev dovoljenja izvede študijo o roku uporabnosti biocidnega proizvoda „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ v tržni embalaži, v kateri bo proizvod dostopen na trgu. Študija mora vsebovati ustrezne podatke, ki dokazujejo zadovoljive kemijske in fizikalne lastnosti biocidnega proizvoda pred shranjevanjem in po njem. Komisija se s tem priporočilom strinja in meni, da bi morala biti v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložitev rezultatov navedene študije pogoj za dostopnost na trgu in uporabo posameznega biocidnega proizvoda. Ob upoštevanju dejstva, da se študija že izvaja, bi moral imetnik dovoljenja rezultate študije Agenciji predložiti v treh mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe. Komisija na podlagi obstoječih podatkov tudi meni, da zahteva, da se podatki predložijo po izdaji dovoljenja, ne vpliva na sklep o izpolnjevanju pogoja iz člena 19(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Družbi Ecolab Deutschland GmbH se izda dovoljenje Unije s številko dovoljenja EU-0027463-0000 za dostopnost na trgu in uporabo posameznega biocidnega proizvoda „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ pod pogojem, da se zagotovi skladnost s pogoji iz Priloge I, in v skladu s povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda iz Priloge II.

Dovoljenje Unije velja od 24. novembra 2022 do 31. oktobra 2032.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. novembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Mnenje ECHA z dne 12. oktobra 2021 o dovoljenju Unije za biocidni proizvod „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ (ECHA/BPC/294/2021), https://echa.europa.eu/sl/opinions-on-union-authorisation/bpc.

2

---

PRILOGA I

POGOJI (EU-0027463-0000)

Imetnik dovoljenja izvede študijo o roku uporabnosti (24 mesecev) posameznega biocidnega proizvoda „Ecolab UA Lactic acid single product dossier“ v tržni embalaži, v kateri bo proizvod dostopen na trgu. Predlagana specifikacija in preskušene lastnosti so v skladu s smernicami o uredbi o biocidnih proizvodih, zvezek I: opis aktivne snovi/fizikalno-kemijske lastnosti/analitična metodologija – zahteve glede informacij, ocenjevanje in ocena. Deli A + B + C, verzija 2.1, marec 2022, oddelek 2.6.4 Obstojnost pri shranjevanju, obstojnost in rok uporabnosti (1). Vse relevantne lastnosti je treba določiti pred shranjevanjem in po njem.

Imetnik dovoljenja Agenciji do 24. februarja 2023 predloži rezultate študije.

---

(1)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2324906/bpr_guidance_vol_i_parts_abc_en.pdf/31b245e5-52c2-f0c7-04db-8988683cbc4b

---

PRILOGA II

Povzetek lastnosti biocidnega proizvoda

Ecolab UA Lactic Acid single product dossier

Vrsta proizvodov 2 – Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (Razkužila)

Številka dovoljenja: EU-0027463-0000

Številka proizvoda R4BP: EU-0027463-0000

1.   UPRAVNE INFORMACIJE

1.1.   Trgovska imena proizvoda

| Trgovsko ime | GEL NETTOYANT DESINFECTANT WC
  Maxx Into Des |
| --- | --- |

Trgovsko ime

GEL NETTOYANT DESINFECTANT WC

Maxx Into Des

1.2.   Imetnik dovoljenja

| Ime in naslov imetnika dovoljenja | Ime in priimek | Ecolab Deutschland GmbH |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Ecolab Allee 1, 40789 Monheim am Rhein Nemčija |
| Številka dovoljenja | EU-0027463-0000 |
| Številka proizvoda R4BP | EU-0027463-0000 |
| Datum dovoljenja | 24. november 2022 |
| Datum izteka veljavnosti dovoljenja | 31. oktober 2032 |

Ime in naslov imetnika dovoljenja

Ime in priimek

Ecolab Deutschland GmbH

Naslov

Ecolab Allee 1, 40789 Monheim am Rhein Nemčija

Številka dovoljenja

EU-0027463-0000

Številka proizvoda R4BP

EU-0027463-0000

Datum dovoljenja

24. november 2022

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

31. oktober 2032

1.3.   Proizvajalec proizvoda

| Ime proizvajalca | Ecolab Europe GmbH |
| --- | --- |
| Naslov proizvajalca | Richtistrasse 7, 8304 Wallisellen Švica |
| Lokacije proizvodnje | AFP GmbH, 21337 Lueneburg, Nemčija
  ACIDEKA S.A. Capuchinos de Basurto 6, 4a planta, 48013 Bilbao, Bizkaia Španija
  ADIEGO HNOS, Adiego CTRA DE VALENCIA, 50410 CUARTE DE HUERVA Španija
  ALLIED PRODUCTS, Allied Hygiene Unit 11, Belvedere Industrial Estate Fishers Way, DA17 6BS Belvedere Kent Združeno kraljestvo
  Arkema GmbH Morschheimer Strasse 19, D-67292 Kirchheimbolanden Nemčija
  AZELIS DENMARK, Lundtoftegårdsvej 95, 2800 Kgs. Lyngby Danska
  BELINKA-LJUBLJANA, Belinka Zasavska Cesta 95, 1001 Ljubljana Slovenija
  BENTUS LABORATORIES, Radio street 24 BLd 1, 105005 Moskva Ruska federacija
  BIO PRODUCTiONS Ltd, 72 Victoria Road, RH15 9LH West Sussex Združeno kraljestvo
  BIOXAL SA, Route des Varennes - Secteur A - BP 30072, 71103 Chalon sur Saöne Cedex Francija
  BORES S.R.L., Bores Srl Via Pioppa 179, 44020 Pontegradella Italija
  BRENNTAG ARDENNES, Route de Tournes CD n 2, 08090 Cliron Francija
  BRENNTAG CEE - GUNTRAMSDORF, Blending Bahnstr 13A, 2353 Guntramsdorf Avstrija
  BRENNTAG Kleinkarlbach, Humboldtring 15, 45472 Muehlheim Nemčija
  BRENNTAG KAISERSLAUTERN, Merkurstr. 47, 67663 Kaiserslautern Nemčija
  BRENNTAG NORDIC - HASLEV, Høsten Teglværksvej 47, 4690 Haslev Danska
  BRENNTAG NORMANDLY, 12 Sente des Jumelles BP 11, 76710 Montville Francija
  BRENNTAG PL-ZGIERZ, ul. Kwasowa 5, 95-100 Zgierz Poljska
  BRENNTAG QUIMICA - Calle Gutemberg no 22,. Poligono Industrial El Lomo, 28906 Madrid Španija
  BRENNTAG SCHWEIZERHALL, Elsaesserstr. 231, CH-4056 Basel Švica
  BUDICH INTERNATIONAL GmbH, Dieselstrasse 10, 32120 Hiddenhause Nemčija
  CALDIC DEUTSCHLAND CHEMIE B.V., Karlshof 10 D, 40231 Deusseldorf, Nemčija
  COLEP BAD SCHMIEDEBERG, Kemberger Str. 3, 06905 Bad Schmiedeberg Nemčija
  LANA S.A. Condado de Trevino 46, 09080 Burgos Španija
  COMERCIAL GODO, França 13, 08700 Barcelona Španija
  COURTOIS SARL, Route de Pacy, 27730 Bueil Francija
  DAN-MOR Natural products and Chemicals Ltd, Hailian street 29, 30600 Akiva Izrael
  DENTECK BV, Heliumstraat 8, 2718 SL Zoetermeer Nizozemska
  DETERGENTS BURGUERA S.L., Joan Ballester, 50, 07630 Campos (illes Baleares) Španija
  ECL BIEBESHEIM, Justus-von-Liebig-Straße 11, 64584 Biebesheim am Rhein Nemčija
  ECL CELRA, Celra C/ Tramuntana s/n Poligona Industrial Celra, 17460 Girona Španija
  ECL CHALONS, AVENUE DU GENERAL PATTON, 51000 Chalons en Champagne Francija
  ECL CISTERNA, Via Ninfina II, 04012 Cisterna di Latina Italija
  ECL FAWLEY, Fawley Cadland Road, Hythe, SO45 3NP Hampshire, Southampton Združeno kraljestvo
  ECL LEEDS, Lotherton Way Garforth, LS25 2JY Leeds Združeno kraljestvo
  ECL MANDRA, 25TH KM OLD NATIONAL ROAD OF ATHENS TO THIVA, GR 19600, 19600 Mandra Grčija
  ECL MARIBOR, Vajngerlova 4, SI-2001 Maribor Slovenija
  ECL MICROTEK B.V. - Gesinkkampstraat 19, 7051 HR Varsseveld Nizozemska
  ECL MICROTEK MOSTA, F20 MOSTA TECHNOPARK, 3000 MOSTA MST Malta
  ECL MULLINGAR, Forest Park Zone C Mullingar Industrial Estate, N91 Mullingar Irska
  ECL NIEWEGEIN, Brugwal 11A, 3432 NZ Nieuwegein Nizozemska
  ECL ROVIGO ESOFORM, Viale del Lavoro 10, 45100 Rovigo Italija
  ECL ROZZANO, Via A. Grandi„ 20089 Rozzano MI Italija
  ECL TESJOKI, NLC Tesjoki Kivikummuntie 1, 07955 Tesjoki Finska
  ECL TESSENDERLO, Industriezone Ravenshout 4, 3980 Tessenderlo Belgija
  ECL WEAVERGATE, NLC Weavergate Northwich, CHheshire West and Chester, CW8 4EE Weavergate Združeno kraljestvo
  ECOLAB LTD BAGLAN/SWINDON, Plot 7a Baglan Energy Park, Baglan, Port Talbot, SA11 2HZ Baglan Združeno kraljestvo
  FERDINAND EIERMACHER, Westring 24, 48356 Nordwalde Nemčija
  F.E.L.T., B.P 64 10 rue du Vertuquet, 59531 Neuville En Ferrain Francija
  Gallows Green Services Ltd. Cod Beck Mill Industrial Estate Dalton Lane Thirsk North Yorkshire, YO7 3HR North Yorkshire Združeno kraljestvo
  GERDISA GERMAN RGUEZ DROGAS IND., Gerdisa Pol Industrial Miralcampo parc.37, 19200 Azuqueca de Henares Guadalajara Španija
  GIRASOL NATURAL PRODUCTS BV, De Veldoven 12-14, 3342 GR Hendrik-Ido-Ambacht Nizozemska
  HENKEL ENGELS, 48 Pr. Stroitelei, 413116 Saratov Ruska federacija
  IMECO GmbH & Co. KG, Boschstraße 5, D-63768 Hösbach Nemčija
  INNOVATE GmbH, Am Hohen Stein 11, 06618 Naumburg Nemčija
  INTERFILL LCC-TOSNO, Moskovskoye shosse 1, 187000 Tosno - Leningradskaya oblast Ruska federacija
  JODEL- PRODUCTOS QUIMICOS, Jodel Zona Inustrial, 2050 Aveiras de Cima Portugalska
  KLEIMANN GmbH, Am Trieb 13, 72820 Sonnenbühl Nemčija
  LA ANTIGUA LAVANDERA S.L., Apartado de Correos, 58, 41500 Sevilla Španija
  LABORATOIRES ANIOS, Pavé du moulin, 59260 Lille-Hellemmes Španija
  LABORATOIRES ANIOS, Rue de Lille 3330, 59262 Sainghin-en-Mélantois Francija
  LICHTENHELDT GmbH, Lichtenheldt Industriestrasse 7-9, 23812 Wahlstedt Nemčija
  LONZA GmbH, Morianstr.32, 42103 Wuppertal Nemčija
  MULTIFILL BV, Constructieweg 25A, 3641 SB Mijdrecht Nizozemska
  NOPA NORDISK PARFUMERIVARE, Hvedevej 2-22, DK-8900 Randers Danska
  PLANOL GmbH, Maybachstr 17, 63456 Hanau Nemčija
  PLUM A/S, Frederik Plums Vej 2, DK 5610 Assens Danska
  PRODUCTOS LA CORBERANA S.L.„ 46612 Corbera (Valencia) Španija
  THE PROTON GROUP LTD, Ripley Drive, Normanton Industrial Estate, Wakefield, WF6 1QT Wakefield Združeno kraljestvo
  QUIMICAS MORALES S.L., Misiones, 11, 05005 Las Palmas de Gran Canaria Španija
  RNM PRODUCTOS QUIMICOS, Lda Rua da Fabrica, 123, 4765-080 Carreira Vila Nova de Famalicao Carreira Vila Nova de Famalicao Portugalska
  ROQUETTE & BARENTZ, Route De La Gorgue, F-62136 Lestrem Francija
  RUTPEN LTD, MEMBURY AIRFIELD LAMBOURN BERKS, RG16 7TJ Membury Združeno kraljestvo
  Solimix, Montseny 17-19 Pol. Ind. Sant Pere Molanta, 08799 Olerdola Barcelona Španija
  STAUB & Co, Industriestraße 3, D-86456 Gablingen Nemčija
  STOCKMEIER CHEMIE EILENBURG GmbH & Co.Kg, Gustav-Adolf-Ring 5, 04838 Ellenburg Nemčija
  SYNERLOGIC BV, L.J. Costerstraat 5, 6827 Arnhem Nizozemska
  UNIVAR Ltd, Argyle House, Epsom Avenue„ SK9 3RN Wilmslow Združeno kraljestvo
  UNIVAR SPA, Via Caldera 21, 20-153 Milano Italija
  Van Dam Bodegraven B.V, Beneluxweg 6-8, 2410 AA Bodegraven Nizozemska
  Pal International Ltd., Sandhurst Street, - Leicester Združeno kraljestvo
  CARBON CHEMICALS GROUP LTD, P43 R772 Ringaskiddy, County Cork Irska
  BRENNTAG DUISBURG, Am Röhrenwerk, 4647529 Duisberg Nemčija
  BRENNTAG Glauchau, Bochstrasse, 08371 Glauchau Nemčija
  BRENNTAG Hamburg, Hannoversche Str 40, 21079 Hamburg Nemčija
  BRENNTAG Heilbronn, Dieselstrasse, 574076 Heilbronn Nemčija
  BRENNTAG Lohfelden, Am Fieseler Werk, 934253 Lohfelden Nemčija
  BRENNTAG Nordic - VEJLE, Strandgade 35, 7100 Vejle Danska
  KOMPAK NEDERLAND BV, 433651 Bavel Nizozemska |

Ime proizvajalca

Ecolab Europe GmbH

Naslov proizvajalca

Richtistrasse 7, 8304 Wallisellen Švica

Lokacije proizvodnje

AFP GmbH, 21337 Lueneburg, Nemčija

ACIDEKA S.A. Capuchinos de Basurto 6, 4a planta, 48013 Bilbao, Bizkaia Španija

ADIEGO HNOS, Adiego CTRA DE VALENCIA, 50410 CUARTE DE HUERVA Španija

ALLIED PRODUCTS, Allied Hygiene Unit 11, Belvedere Industrial Estate Fishers Way, DA17 6BS Belvedere Kent Združeno kraljestvo

Arkema GmbH Morschheimer Strasse 19, D-67292 Kirchheimbolanden Nemčija

AZELIS DENMARK, Lundtoftegårdsvej 95, 2800 Kgs. Lyngby Danska

BELINKA-LJUBLJANA, Belinka Zasavska Cesta 95, 1001 Ljubljana Slovenija

BENTUS LABORATORIES, Radio street 24 BLd 1, 105005 Moskva Ruska federacija

BIO PRODUCTiONS Ltd, 72 Victoria Road, RH15 9LH West Sussex Združeno kraljestvo

BIOXAL SA, Route des Varennes - Secteur A - BP 30072, 71103 Chalon sur Saöne Cedex Francija

BORES S.R.L., Bores Srl Via Pioppa 179, 44020 Pontegradella Italija

BRENNTAG ARDENNES, Route de Tournes CD n 2, 08090 Cliron Francija

BRENNTAG CEE - GUNTRAMSDORF, Blending Bahnstr 13A, 2353 Guntramsdorf Avstrija

BRENNTAG Kleinkarlbach, Humboldtring 15, 45472 Muehlheim Nemčija

BRENNTAG KAISERSLAUTERN, Merkurstr. 47, 67663 Kaiserslautern Nemčija

BRENNTAG NORDIC - HASLEV, Høsten Teglværksvej 47, 4690 Haslev Danska

BRENNTAG NORMANDLY, 12 Sente des Jumelles BP 11, 76710 Montville Francija

BRENNTAG PL-ZGIERZ, ul. Kwasowa 5, 95-100 Zgierz Poljska

BRENNTAG QUIMICA - Calle Gutemberg no 22,. Poligono Industrial El Lomo, 28906 Madrid Španija

BRENNTAG SCHWEIZERHALL, Elsaesserstr. 231, CH-4056 Basel Švica

BUDICH INTERNATIONAL GmbH, Dieselstrasse 10, 32120 Hiddenhause Nemčija

CALDIC DEUTSCHLAND CHEMIE B.V., Karlshof 10 D, 40231 Deusseldorf, Nemčija

COLEP BAD SCHMIEDEBERG, Kemberger Str. 3, 06905 Bad Schmiedeberg Nemčija

LANA S.A. Condado de Trevino 46, 09080 Burgos Španija

COMERCIAL GODO, França 13, 08700 Barcelona Španija

COURTOIS SARL, Route de Pacy, 27730 Bueil Francija

DAN-MOR Natural products and Chemicals Ltd, Hailian street 29, 30600 Akiva Izrael

DENTECK BV, Heliumstraat 8, 2718 SL Zoetermeer Nizozemska

DETERGENTS BURGUERA S.L., Joan Ballester, 50, 07630 Campos (illes Baleares) Španija

ECL BIEBESHEIM, Justus-von-Liebig-Straße 11, 64584 Biebesheim am Rhein Nemčija

ECL CELRA, Celra C/ Tramuntana s/n Poligona Industrial Celra, 17460 Girona Španija

ECL CHALONS, AVENUE DU GENERAL PATTON, 51000 Chalons en Champagne Francija

ECL CISTERNA, Via Ninfina II, 04012 Cisterna di Latina Italija

ECL FAWLEY, Fawley Cadland Road, Hythe, SO45 3NP Hampshire, Southampton Združeno kraljestvo

ECL LEEDS, Lotherton Way Garforth, LS25 2JY Leeds Združeno kraljestvo

ECL MANDRA, 25TH KM OLD NATIONAL ROAD OF ATHENS TO THIVA, GR 19600, 19600 Mandra Grčija

ECL MARIBOR, Vajngerlova 4, SI-2001 Maribor Slovenija

ECL MICROTEK B.V. - Gesinkkampstraat 19, 7051 HR Varsseveld Nizozemska

ECL MICROTEK MOSTA, F20 MOSTA TECHNOPARK, 3000 MOSTA MST Malta

ECL MULLINGAR, Forest Park Zone C Mullingar Industrial Estate, N91 Mullingar Irska

ECL NIEWEGEIN, Brugwal 11A, 3432 NZ Nieuwegein Nizozemska

ECL ROVIGO ESOFORM, Viale del Lavoro 10, 45100 Rovigo Italija

ECL ROZZANO, Via A. Grandi„ 20089 Rozzano MI Italija

ECL TESJOKI, NLC Tesjoki Kivikummuntie 1, 07955 Tesjoki Finska

ECL TESSENDERLO, Industriezone Ravenshout 4, 3980 Tessenderlo Belgija

ECL WEAVERGATE, NLC Weavergate Northwich, CHheshire West and Chester, CW8 4EE Weavergate Združeno kraljestvo

ECOLAB LTD BAGLAN/SWINDON, Plot 7a Baglan Energy Park, Baglan, Port Talbot, SA11 2HZ Baglan Združeno kraljestvo

FERDINAND EIERMACHER, Westring 24, 48356 Nordwalde Nemčija

F.E.L.T., B.P 64 10 rue du Vertuquet, 59531 Neuville En Ferrain Francija

Gallows Green Services Ltd. Cod Beck Mill Industrial Estate Dalton Lane Thirsk North Yorkshire, YO7 3HR North Yorkshire Združeno kraljestvo

GERDISA GERMAN RGUEZ DROGAS IND., Gerdisa Pol Industrial Miralcampo parc.37, 19200 Azuqueca de Henares Guadalajara Španija

GIRASOL NATURAL PRODUCTS BV, De Veldoven 12-14, 3342 GR Hendrik-Ido-Ambacht Nizozemska

HENKEL ENGELS, 48 Pr. Stroitelei, 413116 Saratov Ruska federacija

IMECO GmbH & Co. KG, Boschstraße 5, D-63768 Hösbach Nemčija

INNOVATE GmbH, Am Hohen Stein 11, 06618 Naumburg Nemčija

INTERFILL LCC-TOSNO, Moskovskoye shosse 1, 187000 Tosno - Leningradskaya oblast Ruska federacija

JODEL- PRODUCTOS QUIMICOS, Jodel Zona Inustrial, 2050 Aveiras de Cima Portugalska

KLEIMANN GmbH, Am Trieb 13, 72820 Sonnenbühl Nemčija

LA ANTIGUA LAVANDERA S.L., Apartado de Correos, 58, 41500 Sevilla Španija

LABORATOIRES ANIOS, Pavé du moulin, 59260 Lille-Hellemmes Španija

LABORATOIRES ANIOS, Rue de Lille 3330, 59262 Sainghin-en-Mélantois Francija

LICHTENHELDT GmbH, Lichtenheldt Industriestrasse 7-9, 23812 Wahlstedt Nemčija

LONZA GmbH, Morianstr.32, 42103 Wuppertal Nemčija

MULTIFILL BV, Constructieweg 25A, 3641 SB Mijdrecht Nizozemska

NOPA NORDISK PARFUMERIVARE, Hvedevej 2-22, DK-8900 Randers Danska

PLANOL GmbH, Maybachstr 17, 63456 Hanau Nemčija

PLUM A/S, Frederik Plums Vej 2, DK 5610 Assens Danska

PRODUCTOS LA CORBERANA S.L.„ 46612 Corbera (Valencia) Španija

THE PROTON GROUP LTD, Ripley Drive, Normanton Industrial Estate, Wakefield, WF6 1QT Wakefield Združeno kraljestvo

QUIMICAS MORALES S.L., Misiones, 11, 05005 Las Palmas de Gran Canaria Španija

RNM PRODUCTOS QUIMICOS, Lda Rua da Fabrica, 123, 4765-080 Carreira Vila Nova de Famalicao Carreira Vila Nova de Famalicao Portugalska

ROQUETTE & BARENTZ, Route De La Gorgue, F-62136 Lestrem Francija

RUTPEN LTD, MEMBURY AIRFIELD LAMBOURN BERKS, RG16 7TJ Membury Združeno kraljestvo

Solimix, Montseny 17-19 Pol. Ind. Sant Pere Molanta, 08799 Olerdola Barcelona Španija

STAUB & Co, Industriestraße 3, D-86456 Gablingen Nemčija

STOCKMEIER CHEMIE EILENBURG GmbH & Co.Kg, Gustav-Adolf-Ring 5, 04838 Ellenburg Nemčija

SYNERLOGIC BV, L.J. Costerstraat 5, 6827 Arnhem Nizozemska

UNIVAR Ltd, Argyle House, Epsom Avenue„ SK9 3RN Wilmslow Združeno kraljestvo

UNIVAR SPA, Via Caldera 21, 20-153 Milano Italija

Van Dam Bodegraven B.V, Beneluxweg 6-8, 2410 AA Bodegraven Nizozemska

Pal International Ltd., Sandhurst Street, - Leicester Združeno kraljestvo

CARBON CHEMICALS GROUP LTD, P43 R772 Ringaskiddy, County Cork Irska

BRENNTAG DUISBURG, Am Röhrenwerk, 4647529 Duisberg Nemčija

BRENNTAG Glauchau, Bochstrasse, 08371 Glauchau Nemčija

BRENNTAG Hamburg, Hannoversche Str 40, 21079 Hamburg Nemčija

BRENNTAG Heilbronn, Dieselstrasse, 574076 Heilbronn Nemčija

BRENNTAG Lohfelden, Am Fieseler Werk, 934253 Lohfelden Nemčija

BRENNTAG Nordic - VEJLE, Strandgade 35, 7100 Vejle Danska

KOMPAK NEDERLAND BV, 433651 Bavel Nizozemska

1.4.   Proizvajalec(ci) aktivne(ih) snovi

| Aktivna snov | L-(+)-mlečna kislina |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | Purac Biochem bv |
| Naslov proizvajalca | Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Nizozemska |
| Lokacije proizvodnje | Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Nizozemska |

Aktivna snov

L-(+)-mlečna kislina

Ime proizvajalca

Purac Biochem bv

Naslov proizvajalca

Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Nizozemska

Lokacije proizvodnje

Arkelsedijk 46, 4206 AC Gorinchem, Nizozemska

2.   SESTAVA IN FORMULACIJA PROIZVODA

2.1.   Kakovostne in količinske informacije o sestavi proizvoda

| Splošno ime | Ime IUPAC | Funkcija | Številka CAS | Številka EC | Vsebnost (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-mlečna kislina | | Aktivna snov | 79-33-4 | 201-196-2 | 13,2 |
| D-glukopiranoza, oligomeri, decil oktil glikozidi | D-glukopiranoza, oligomeri, decil oktil glikozidi | Neaktivna snov | 68515-73-1 | 500-220-1 | 3,25 |
| Alkoholi, C8–10 (sodo število), etoksilirani (< 2,5-EO) | Alkoholi, C8–10, etoksilirani | Neaktivna snov | 71060-57-6 | 615-247-5 | 1,0 |

Splošno ime

Ime IUPAC

Funkcija

Številka CAS

Številka EC

Vsebnost (%)

L-(+)-mlečna kislina

Aktivna snov

79-33-4

201-196-2

13,2

D-glukopiranoza, oligomeri, decil oktil glikozidi

D-glukopiranoza, oligomeri, decil oktil glikozidi

Neaktivna snov

68515-73-1

500-220-1

3,25

Alkoholi, C8–10 (sodo število), etoksilirani (< 2,5-EO)

Alkoholi, C8–10, etoksilirani

Neaktivna snov

71060-57-6

615-247-5

1,0

2.2.   Vrsta formulacije

AL- druge tekočine, ki se uporabljajo nerazredčene

3.   STAVKI O NEVARNOSTI IN PREVIDNOSTNI STAVKI

| Stavki o nevarnosti | Povzroča hude opekline kože in poškodbe oči.
  Jedko za dihalne poti. |
| --- | --- |
| Previdnostni stavki | Ne vdihavati hlapov.
  Po uporabi roke temeljito umiti.
  Nositi zaščitne rokavice.
  PRI ZAUŽITJU: Izprati usta. NE izzvati bruhanja.
  PRI STIKU S KOŽO (ali lasmi): Takoj sleči vsa kontaminirana oblačila. Kožo izprati z vodo.
  PRI VDIHAVANJU: Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.
  PRI STIKU Z OČMI: Previdno izpirati z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.
  Takoj pokličite 112 ali zdravnika.
  Posebno zdravljenje (glejte navodila za prvo pomoč na tej etiketi).
  Kontaminirana oblačila oprati pred ponovno uporabo.
  Hraniti zaklenjeno.
  Odstraniti vsebino v skladu z nacionalnimi predpisi.
  Odstraniti posodo v skladu z nacionalnimi predpisi. |

Stavki o nevarnosti

Povzroča hude opekline kože in poškodbe oči.

Jedko za dihalne poti.

Previdnostni stavki

Ne vdihavati hlapov.

Po uporabi roke temeljito umiti.

Nositi zaščitne rokavice.

PRI ZAUŽITJU: Izprati usta. NE izzvati bruhanja.

PRI STIKU S KOŽO (ali lasmi): Takoj sleči vsa kontaminirana oblačila. Kožo izprati z vodo.

PRI VDIHAVANJU: Prenesti osebo na svež zrak in jo pustiti v udobnem položaju, ki olajša dihanje.

PRI STIKU Z OČMI: Previdno izpirati z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.

Takoj pokličite 112 ali zdravnika.

Posebno zdravljenje (glejte navodila za prvo pomoč na tej etiketi).

Kontaminirana oblačila oprati pred ponovno uporabo.

Hraniti zaklenjeno.

Odstraniti vsebino v skladu z nacionalnimi predpisi.

Odstraniti posodo v skladu z nacionalnimi predpisi.

4.   DOVOLJENA(E) UPORABA€

4.1.   Opis uporabe

Preglednica 1.

Uporaba # 1 – Razkužilo za straniščne školjke

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | Ni relevantno |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Znanstveno ime: ni podatkov
  Splošno ime: Bakterije
  Razvojni stadij: Ni podatkov
  Znanstveno ime: ni podatkov
  Splošno ime: kvasovke
  Razvojni stadij: Ni podatkov |
| Področje uporabe | Notranjost, znotraj
  Notranjost – razkuževanje trdih površin znotraj straniščne školjke v institucionalnih in zdravstvenih prostorih. |
| Način(-i) uporabe | Metoda: Nalivanje/ulivanje/zlivanje
  Podroben opis:
  Zliti neposredno na površino |
| Odmerki in pogostost uporabe | Odmerek: Pripravljen za uporabo v količini, ki zadostuje za pokritje celotne notranje površine straniščne školjke. Čas stika - 15 minut.
  Redčenje (%): Pripravljen za uporabo
  Število in časovni razpored uporabe:
  Vsakodnevna uporaba |
| Skupina(-e) uporabnikov | Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | 750, 1000 ml plastenke HDPE s čepom za doziranje in pokrovčkom PP/LDPE. |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 02 - Razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

Ni relevantno

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Znanstveno ime: ni podatkov

Splošno ime: Bakterije

Razvojni stadij: Ni podatkov

Znanstveno ime: ni podatkov

Splošno ime: kvasovke

Razvojni stadij: Ni podatkov

Področje uporabe

Notranjost, znotraj

Notranjost – razkuževanje trdih površin znotraj straniščne školjke v institucionalnih in zdravstvenih prostorih.

Način(-i) uporabe

Metoda: Nalivanje/ulivanje/zlivanje

Podroben opis:

Zliti neposredno na površino

Odmerki in pogostost uporabe

Odmerek: Pripravljen za uporabo v količini, ki zadostuje za pokritje celotne notranje površine straniščne školjke. Čas stika - 15 minut.

Redčenje (%): Pripravljen za uporabo

Število in časovni razpored uporabe:

Vsakodnevna uporaba

Skupina(-e) uporabnikov

Poklicni

Velikosti in material embalaže

750, 1000 ml plastenke HDPE s čepom za doziranje in pokrovčkom PP/LDPE.

4.1.1.   Uporaba – posebna navodila za uporabo

Glej splošna navodila za uporabo

4.1.2.   Uporaba – posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej splošna navodila za uporabo

4.1.3.   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej splošna navodila za uporabo

4.1.4.   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej splošna navodila za uporabo

4.1.5.   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej splošna navodila za uporabo

5.   SPLOŠNA NAVODILA ZA UPORABO (1)

5.1.   Navodila za uporabo

Dvigniti pokrov straniščne školjke in previdno usmeriti šobo pod rob školjke. Stisniti in počasi nanesti po celotnem notranjem robu školjke dovolj tekočine, da prekrije celotno notranjo površino školjke. Pustiti 15 minut. Nato spustiti vodo.

Ne sme se uporabljati z belili ali drugimi čistilnimi sredstvi.

Imetnika registracije obvestite, če je obdelava neučinkovita.

5.2.   Ukrepi za zmanjšanje tveganja

Ne vdihavati hlapov.

Preprečite stik z očmi in kožo.

Proizvoda ne drgniti s krtačo v straniščni školjki.

Med ravnanjem s proizvodom nosite zaščitne rokavice, odporne na kemikalije (material rokavic mora navesti imetnik dovoljenja v informacijah o proizvodu).

Po uporabi si temeljito umijte roke.

5.3.   Značilnosti verjetnih direktnih ali indirektnih učinkov, navodila za prvo pomoč in nujni ukrepi za zaščito okolja

PRI VDIHAVANJU: Prenesti na svež zrak in pustiti počivati v položaju, ki olajša dihanje. Če so prisotni simptomi: pokličite 112/reševalce. Če ni simptomov: pokličite 112 ali zdravnika.

PRI STIKU S KOŽO: Takoj sprati z obilo vode. Nato sleči vsa kontaminirana oblačila in jih oprati pred ponovno uporabo. Kožo še naprej spirati z vodo 15 minut. Pokličite 112 ali zdravnika.

PRI STIKU Z OČMI: Spirati z vodo več minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljevati s spiranjem vsaj 15 minut. Poklicati 112/reševalce.

Informacije za zdravstveno osebje/zdravnika: na poti k zdravniku je potrebno oči večkrat sprati, če so prišle v stik z alkalnimi kemikalijami (pH > 11), amini in kislinami, kot na primer z ocetno kislino, mravljično kislino ali propionsko kislino.

PRI ZAUŽITJU: Takoj sprati usta. NE izzvati bruhanja. Ponuditi pijačo, če prizadeta oseba lahko požira. Poklicati 112/reševalce.

Če potrebujete zdravniški nasvet, imejte pri roki embalažo ali etiketo ter pokličite 112 ali zdravnika.

5.4.   Navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Proizvod in njegovo embalažo odstranite v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi.

5.5.   Pogoji za shranjevanje in rok uporabnosti proizvoda pri običajnih pogojih skladiščenja

Hraniti ločeno od močnih baz. Hraniti zunaj dosega otrok.

Hraniti v tesno zaprti originalni posodi.

Hraniti pri temperaturi med +5 °C in +40 °C. Zaščitite pred zmrzaljo.

Rok uporabe: 24 mesecev.

6.   DRUGE INFORMACIJE

-

---

(1)  Navodila za uporabo, ukrepi za zmanjšanje tveganj in druge smernice za uporabo iz tega razdelka veljajo za vse dovoljene uporabe.

---

SKLEPI

| 4.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/65

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/2109

z dne 24. oktobra 2022

o določitvi stališča, ki se v imenu Evropske unije zastopa glede nekaterih resolucij, o katerih se bo glasovalo na 20. zasedanju generalne skupščine Mednarodne organizacije za trto in vino, ki bo potekala 4. novembra 2022

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV) bo na naslednjem zasedanju generalne skupščine 4. novembra 2022 proučila in verjetno sprejela resolucije (v nadaljnjem besedilu: osnutki resolucij OIV). Te resolucije bodo imele pravni učinek za namene člena 218(9) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV) bo na naslednjem zasedanju generalne skupščine 4. novembra 2022 proučila in verjetno sprejela resolucije (v nadaljnjem besedilu: osnutki resolucij OIV). Te resolucije bodo imele pravni učinek za namene člena 218(9) Pogodbe.

| (2) | Unija ni članica OIV. Vendar je OIV 20. oktobra 2017 Uniji dodelila poseben status, določen v členu 4 poslovnika OIV. |
| --- | --- |

(2)

Unija ni članica OIV. Vendar je OIV 20. oktobra 2017 Uniji dodelila poseben status, določen v členu 4 poslovnika OIV.

| (3) | V OIV je včlanjenih 20 držav članic. Te države članice imajo možnost, da predlagajo spremembe osnutkov resolucij OIV, in bodo pozvane, naj na naslednjem zasedanju generalne skupščine OIV 4. novembra 2022 sprejmejo navedene resolucije. |
| --- | --- |

(3)

V OIV je včlanjenih 20 držav članic. Te države članice imajo možnost, da predlagajo spremembe osnutkov resolucij OIV, in bodo pozvane, naj na naslednjem zasedanju generalne skupščine OIV 4. novembra 2022 sprejmejo navedene resolucije.

| (4) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa na sejah OIV glede osnutkov resolucij OIV v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti. To stališče bi morale države članice, ki so članice OIV, izraziti na sejah OIV, pri čemer ravnajo skupaj v interesu Unije. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa na sejah OIV glede osnutkov resolucij OIV v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti. To stališče bi morale države članice, ki so članice OIV, izraziti na sejah OIV, pri čemer ravnajo skupaj v interesu Unije.

| (5) | Na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter Delegirane uredbo Komisije (EU) 2019/934 (2) bodo imele nekatere resolucije, ki jih sprejme in objavi OIV, pravni učinek. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter Delegirane uredbo Komisije (EU) 2019/934 (2) bodo imele nekatere resolucije, ki jih sprejme in objavi OIV, pravni učinek.

| (6) | Člen 80(3)(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da mora Komisija pri odobritvi enoloških postopkov upoštevati enološke postopke in metode analize, ki jih priporoča in objavi OIV. |
| --- | --- |

(6)

Člen 80(3)(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da mora Komisija pri odobritvi enoloških postopkov upoštevati enološke postopke in metode analize, ki jih priporoča in objavi OIV.

| (7) | Člen 80(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da mora Komisija pri opredelitvi metod analize za določanje sestave proizvodov vinskega sektorja zagotoviti, da metode temeljijo na morebitnih ustreznih metodah, ki jih priporoča in objavi OIV, razen če bi bile neučinkovite ali neustrezne glede na izpolnjevanje cilja Unije. |
| --- | --- |

(7)

Člen 80(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da mora Komisija pri opredelitvi metod analize za določanje sestave proizvodov vinskega sektorja zagotoviti, da metode temeljijo na morebitnih ustreznih metodah, ki jih priporoča in objavi OIV, razen če bi bile neučinkovite ali neustrezne glede na izpolnjevanje cilja Unije.

| (8) | Člen 90(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da morajo biti proizvodi vinskega sektorja, ki se uvažajo v Unijo, pridelani po enoloških postopkih, ki jih dovoli Unija v skladu z navedeno uredbo oziroma so pred to odobritvijo pridelani po enoloških postopkih, ki jih priporoča in objavi OIV. |
| --- | --- |

(8)

Člen 90(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da morajo biti proizvodi vinskega sektorja, ki se uvažajo v Unijo, pridelani po enoloških postopkih, ki jih dovoli Unija v skladu z navedeno uredbo oziroma so pred to odobritvijo pridelani po enoloških postopkih, ki jih priporoča in objavi OIV.

| (9) | Člen 9(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/934 določa, da se v primeru, če Komisija ne določi specifikacij čistosti in določanja snovi, uporabljenih pri enoloških postopkih, uporabijo specifikacije iz stolpca 4 preglednice 2 dela A Priloge I k navedeni uredbi, ki imajo oznake priporočil OIV. |
| --- | --- |

(9)

Člen 9(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/934 določa, da se v primeru, če Komisija ne določi specifikacij čistosti in določanja snovi, uporabljenih pri enoloških postopkih, uporabijo specifikacije iz stolpca 4 preglednice 2 dela A Priloge I k navedeni uredbi, ki imajo oznake priporočil OIV.

| (10) | Osnutki resolucij OENO-TECHNO 14-567B2, 14-567B4 in 14-567C1 določajo razliko med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi za nekatera enološka sredstva. Osnutki resolucij OENO-TECHNO 20-684A, 21-689 in 21-708 posodabljajo nekatere obstoječe enološke postopke. Osnutek resolucije OENO-TECHNO 20-684B določa nov enološki postopek. Osnutek resolucije OENO-TECHNO 21-707 določa umik obstoječega enološkega postopka. V skladu s členom 80(3)(a) in členom 90(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 bodo imele navedene resolucije pravni učinek. |
| --- | --- |

(10)

Osnutki resolucij OENO-TECHNO 14-567B2, 14-567B4 in 14-567C1 določajo razliko med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi za nekatera enološka sredstva. Osnutki resolucij OENO-TECHNO 20-684A, 21-689 in 21-708 posodabljajo nekatere obstoječe enološke postopke. Osnutek resolucije OENO-TECHNO 20-684B določa nov enološki postopek. Osnutek resolucije OENO-TECHNO 21-707 določa umik obstoječega enološkega postopka. V skladu s členom 80(3)(a) in členom 90(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 bodo imele navedene resolucije pravni učinek.

| (11) | Osnutka resolucij OENO-SPECIF 17-624 in 20-674 posodabljata specifikacije določanja nekaterih snovi, ki se uporabljajo pri proizvodnji vina. Osnutki resolucij OENO-SPECIF 20-675A, 20-675B, 20-675C, 20-675D in 20-681 določajo nove specifikacije določanja nekaterih snovi, ki se uporabljajo pri proizvodnji vina. V skladu s členom 80(3)(a) in členom 90(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter členom 9(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/934 bodo imele navedene resolucije pravni učinek. |
| --- | --- |

(11)

Osnutka resolucij OENO-SPECIF 17-624 in 20-674 posodabljata specifikacije določanja nekaterih snovi, ki se uporabljajo pri proizvodnji vina. Osnutki resolucij OENO-SPECIF 20-675A, 20-675B, 20-675C, 20-675D in 20-681 določajo nove specifikacije določanja nekaterih snovi, ki se uporabljajo pri proizvodnji vina. V skladu s členom 80(3)(a) in členom 90(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter členom 9(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/934 bodo imele navedene resolucije pravni učinek.

| (12) | Osnutek resolucije CST-SCMA 20-668 vsebuje mnenje OIV o skupnem suhem izvlečku vina, ki se uporablja za odkrivanje goljufij pri vinu. Osnutka resolucij OENO-SCMA 19-665 in 20-667 določata nove metode analize. Osnutek resolucije OENO-SCMA 20-683 posodablja metodo analize, s katero se določi skupna količina dušika v moštih in vinih, osnutek resolucije SECSAN-SECUAL 21-709 pa posodablja merila za količinsko opredelitev alergenov. V skladu s členom 80(3)(a) in členom 80(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013 bodo imele navedene resolucije pravni učinek. |
| --- | --- |

(12)

Osnutek resolucije CST-SCMA 20-668 vsebuje mnenje OIV o skupnem suhem izvlečku vina, ki se uporablja za odkrivanje goljufij pri vinu. Osnutka resolucij OENO-SCMA 19-665 in 20-667 določata nove metode analize. Osnutek resolucije OENO-SCMA 20-683 posodablja metodo analize, s katero se določi skupna količina dušika v moštih in vinih, osnutek resolucije SECSAN-SECUAL 21-709 pa posodablja merila za količinsko opredelitev alergenov. V skladu s členom 80(3)(a) in členom 80(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013 bodo imele navedene resolucije pravni učinek.

| (13) | O navedenih osnutkih resolucij so obsežno razpravljali znanstveniki in tehnični strokovnjaki vinskega sektorja. Resolucije prispevajo k mednarodnemu usklajevanju standardov za vino in bodo določile okvir, ki bo zagotovil lojalno konkurenco pri trgovanju s proizvodi iz vinskega sektorja. Zato bi jih bilo treba podpreti. |
| --- | --- |

(13)

O navedenih osnutkih resolucij so obsežno razpravljali znanstveniki in tehnični strokovnjaki vinskega sektorja. Resolucije prispevajo k mednarodnemu usklajevanju standardov za vino in bodo določile okvir, ki bo zagotovil lojalno konkurenco pri trgovanju s proizvodi iz vinskega sektorja. Zato bi jih bilo treba podpreti.

| (14) | Za zagotovitev potrebne prožnosti med pogajanji pred zasedanjem generalne skupščine OIV 4. novembra 2022 bi morale biti države članice, ki so članice OIV, pooblaščene, da se strinjajo s spremembami navedenih osnutkov resolucij OIV, če navedene spremembe ne vplivajo na vsebino resolucij – |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev potrebne prožnosti med pogajanji pred zasedanjem generalne skupščine OIV 4. novembra 2022 bi morale biti države članice, ki so članice OIV, pooblaščene, da se strinjajo s spremembami navedenih osnutkov resolucij OIV, če navedene spremembe ne vplivajo na vsebino resolucij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 20. zasedanju generalne skupščine OIV, načrtovanem za 4. november 2022, je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Stališče iz člena 1 izrazijo države članice, ki so članice OIV, pri tem pa delujejo skupno v interesu Unije.

Člen 3

1.   Kadar obstaja verjetnost, da bodo na stališče iz člena 1 vplivale nove znanstvene ali tehnične informacije, predstavljene pred ali med zasedanji OIV, države članice, ki so članice OIV, zaprosijo, da se glasovanje na zasedanju generalne skupščine OIV preloži, dokler ni na podlagi novih informacij določeno stališče, ki se zastopa v imenu Unije.

2.   Države članice, ki so članice OIV, delujejo skupno v interesu Unije, in se lahko po usklajevalnih sestankih ter brez nadaljnjega sklepa Sveta o stališču, ki se zastopa v imenu Unije, , strinjajo s tehničnimi spremembami osnutkov resolucij OIV, navedenih v Prilogi k temu sklepu, ki ne vplivajo na vsebino resolucij.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2022

Za Svet

predsednica

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede vinorodnih območij, na katerih je mogoče delež alkohola povečati, dovoljenih enoloških postopkov in omejitev, povezanih s pridelavo in konzerviranjem proizvodov vinske trte, najmanjšega odstotnega deleža alkohola za stranske proizvode in njihovega odstranjevanja ter objave spisov OIV (UL L 149, 7.6.2019, str. 1).

2

---

PRILOGA

Države članice Unije, ki so članice Mednarodne organizacije za trto in vino (OIV) ter delujejo skupno v interesu Unije, pri koraku 7 na zasedanju generalne skupščine OIV, ki naj bi potekalo 4. novembra 2022, podprejo naslednje osnutke resolucij:

| — | OENO-TECHNO 14-567B2: Razlikovanje med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi – del 2: ogljikov dioksid; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567B2: Razlikovanje med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi – del 2: ogljikov dioksid;

| — | OENO-TECHNO 14-567B4: Razlikovanje med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi – dimetil dikarbonat; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567B4: Razlikovanje med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi – dimetil dikarbonat;

| — | OENO-TECHNO 14-567C1: Razlikovanje med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi – del 3: posneto mleko; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 14-567C1: Razlikovanje med aditivi in pomožnimi tehnološkimi sredstvi – del 3: posneto mleko;

| — | OENO-TECHNO 20-684A: Uporaba selektivnih rastlinskih vlaken v vinu – posodobitev resolucije OIV-OENO 582-2017; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 20-684A: Uporaba selektivnih rastlinskih vlaken v vinu – posodobitev resolucije OIV-OENO 582-2017;

| — | OENO-TECHNO 20-684B: Uporaba selektivnih rastlinskih vlaken v moštu; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 20-684B: Uporaba selektivnih rastlinskih vlaken v moštu;

| — | OENO-TECHNO 21-689: Najvišja mejna vrednost OIV za arabski gumi – posodobitev; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21-689: Najvišja mejna vrednost OIV za arabski gumi – posodobitev;

| — | OENO-TECHNO 21-707: Vina – obdelava s srebrovim kloridom; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21-707: Vina – obdelava s srebrovim kloridom;

| — | OENO-TECHNO 21-708: Posodobitev datoteke 2.1.14 – flotacija; |
| --- | --- |

—

OENO-TECHNO 21-708: Posodobitev datoteke 2.1.14 – flotacija;

| — | OENO-SPECIF 17-624: Posodobitev monografije o enoloških taninih; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 17-624: Posodobitev monografije o enoloških taninih;

| — | OENO-SPECIF 20-674: Posodobitev monografije o manoproteinih kvasovk; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-674: Posodobitev monografije o manoproteinih kvasovk;

| — | OENO-SPECIF 20-675A: Posebne monografije za procianidine/prodelfinidine; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675A: Posebne monografije za procianidine/prodelfinidine;

| — | OENO-SPECIF 20-675B: Posebne monografije za elagitanine; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675B: Posebne monografije za elagitanine;

| — | OENO-SPECIF 20-675C: Posebne monografije za galotanine; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675C: Posebne monografije za galotanine;

| — | OENO-SPECIF 20-675D: Posebne monografije za profisetinidine/prorobitenidine; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-675D: Posebne monografije za profisetinidine/prorobitenidine;

| — | OENO-SPECIF 20-681: Živilska celuloza; |
| --- | --- |

—

OENO-SPECIF 20-681: Živilska celuloza;

| — | CST-SCMA 20-668: Mnenje OIV o skupnem suhem izvlečku (skupni suhi izvleček, skupni suhi izvleček brez sladkorjev, preostali izvleček); |
| --- | --- |

—

CST-SCMA 20-668: Mnenje OIV o skupnem suhem izvlečku (skupni suhi izvleček, skupni suhi izvleček brez sladkorjev, preostali izvleček);

| — | OENO-SCMA 19-665: Določanje sladil v vinu s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti v povezavi z detektorjem z diodnim nizom in detektorjem nabitih aerosolov; |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 19-665: Določanje sladil v vinu s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti v povezavi z detektorjem z diodnim nizom in detektorjem nabitih aerosolov;

| — | OENO-SCMA 20-667: Operativna navodila/smernice za določanje barvnih značilnosti za razvrščanje in/ali primerjavo moštov, pridobljenih iz sort vinske trte, za katere so značilne visoke koncentracije barvnih pigmentov; |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 20-667: Operativna navodila/smernice za določanje barvnih značilnosti za razvrščanje in/ali primerjavo moštov, pridobljenih iz sort vinske trte, za katere so značilne visoke koncentracije barvnih pigmentov;

| — | OENO-SCMA 20-683: Posodobitev metode OIV-MA-AS323-02B – Določanje skupne količine dušika po Dumasovi metodi (mošti in vina); |
| --- | --- |

—

OENO-SCMA 20-683: Posodobitev metode OIV-MA-AS323-02B – Določanje skupne količine dušika po Dumasovi metodi (mošti in vina);

| — | SECSAN-SECUAL 21-709: Posodobitev resolucije OIV-OENO 427-2010 – Merila za količinsko opredelitev alergenov. |
| --- | --- |

—

SECSAN-SECUAL 21-709: Posodobitev resolucije OIV-OENO 427-2010 – Merila za količinsko opredelitev alergenov.

---

| 4.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 284/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 284/69

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/2110

z dne 11. oktobra 2022

o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za industrijsko predelavo železnih kovin v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7054)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (1) ter zlasti člena 13(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (best available techniques – BAT) so referenca za določanje pogojev v dovoljenjih za obrate iz poglavja II Direktive 2010/75/EU, pristojni organi pa bi morali določiti mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot so določene v zaključkih o BAT. |
| --- | --- |

(1)

Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (best available techniques – BAT) so referenca za določanje pogojev v dovoljenjih za obrate iz poglavja II Direktive 2010/75/EU, pristojni organi pa bi morali določiti mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot so določene v zaključkih o BAT.

| (2) | V skladu s členom 13(4) Direktive 2010/75/EU je forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, vzpostavljen s sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 (2), 17. decembra 2021 Komisiji predložil mnenje o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT za industrijsko predelavo železnih kovin. Navedeno mnenje je javno dostopno (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(4) Direktive 2010/75/EU je forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, vzpostavljen s sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 (2), 17. decembra 2021 Komisiji predložil mnenje o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT za industrijsko predelavo železnih kovin. Navedeno mnenje je javno dostopno (3).

| (3) | V zaključkih o BAT iz Priloge k temu sklepu se upošteva mnenje foruma o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT. Vsebujejo ključne elemente referenčnega dokumenta BAT. |
| --- | --- |

(3)

V zaključkih o BAT iz Priloge k temu sklepu se upošteva mnenje foruma o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT. Vsebujejo ključne elemente referenčnega dokumenta BAT.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zaključki o BAT za industrijsko predelavo železnih kovin, kot so navedeni v Prilogi, se sprejmejo.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 11. oktobra 2022

Za Komisijo

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

1

(2)  Sklep Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (UL C 146, 17.5.2011, str. 3).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/b8ba39b2-77ca-488a-889b-98e13cee5141/details

3

---

PRILOGA

1   ZAKLJUČKI O NAJBOLJŠIH RAZPOLOŽLJIVIH TEHNIKAH (BAT) ZA INDUSTRIJSKO PREDELAVO ŽELEZNIH KOVIN

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (best available techniques – BAT) se nanašajo na naslednje dejavnosti, navedene v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU:

| 2.3 | Predelava železnih kovin:






  (a) | obratovanje stroja za toplo valjanje z zmogljivostjo nad 20 ton surovega jekla na uro; |
| --- | --- | --- |

2.3

Predelava železnih kovin:

(a)

obratovanje stroja za toplo valjanje z zmogljivostjo nad 20 ton surovega jekla na uro;

| (c) | nanašanje zaščitnih prevlek iz staljenih kovin z vložkom nad 2 toni surovega jekla na uro; to vključuje nanos z vročim potapljanjem in šaržno galvanizacijo. |
| --- | --- |

(c)

nanašanje zaščitnih prevlek iz staljenih kovin z vložkom nad 2 toni surovega jekla na uro; to vključuje nanos z vročim potapljanjem in šaržno galvanizacijo.

| 2.6 | Površinska obdelava železnih kovin z uporabo elektrolitičnih ali kemičnih postopkov v kadeh s prostornino nad 30 m3, kadar se izvaja v okviru hladnega valjanja, vlečenja žice ali šaržne galvanizacije. |
| --- | --- |

2.6

Površinska obdelava železnih kovin z uporabo elektrolitičnih ali kemičnih postopkov v kadeh s prostornino nad 30 m3, kadar se izvaja v okviru hladnega valjanja, vlečenja žice ali šaržne galvanizacije.

| 6.11 | Neodvisna obdelava odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva 91/271/EGS, če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti, zajetih v teh zaključkih o BAT. |
| --- | --- |

6.11

Neodvisna obdelava odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva 91/271/EGS, če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti, zajetih v teh zaključkih o BAT.

V teh zaključkih o BAT so zajete tudi naslednje dejavnosti:

| — | hladno valjanje in vlečenje žice, če sta neposredno povezana z toplim valjanjem in/ali nanosom z vročim potapljanjem, |
| --- | --- |

—

hladno valjanje in vlečenje žice, če sta neposredno povezana z toplim valjanjem in/ali nanosom z vročim potapljanjem,

| — | predelava kisline, če je neposredno povezana z dejavnostmi, zajetimi v teh zaključkih o BAT, |
| --- | --- |

—

predelava kisline, če je neposredno povezana z dejavnostmi, zajetimi v teh zaključkih o BAT,

| — | skupno čiščenje odpadne vode različnega izvora, če čiščenje odpadne vode ni zajeto v Direktivi 91/271/EGS in če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti, zajetih v teh zaključkih o BAT, |
| --- | --- |

—

skupno čiščenje odpadne vode različnega izvora, če čiščenje odpadne vode ni zajeto v Direktivi 91/271/EGS in če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti, zajetih v teh zaključkih o BAT,

| — | procesi zgorevanja, neposredno povezani z dejavnostmi, zajetimi v teh zaključkih o BAT, če:






  1. | plinasti produkti zgorevanja prihajajo v neposredni stik z materialom (kot pri neposrednem segrevanju vložka ali neposrednem sušenju vložka) ali |
| --- | --- | --- |

—

procesi zgorevanja, neposredno povezani z dejavnostmi, zajetimi v teh zaključkih o BAT, če:

1.

plinasti produkti zgorevanja prihajajo v neposredni stik z materialom (kot pri neposrednem segrevanju vložka ali neposrednem sušenju vložka) ali

| 2. | se sevalna in/ali prevajana toplota prenaša prek trdnega zidu (posredno segrevanje):






  — | brez uporabe posredne tekočine za prenos toplote (to vključuje segrevanje galvanske kadi) ali |
| --- | --- | --- |

2.

se sevalna in/ali prevajana toplota prenaša prek trdnega zidu (posredno segrevanje):

—

brez uporabe posredne tekočine za prenos toplote (to vključuje segrevanje galvanske kadi) ali

| — | kadar plin (npr. H2) deluje kot posredna tekočina za prenos toplote v primeru šaržnega žarjenja. |
| --- | --- |

—

kadar plin (npr. H2) deluje kot posredna tekočina za prenos toplote v primeru šaržnega žarjenja.

V teh zaključkih o BAT niso zajeti:

| — | prevlečenje kovin s termičnim brizganjem, |
| --- | --- |

—

prevlečenje kovin s termičnim brizganjem,

| — | elektroplatiranje in platiranje brez električnega toka; to je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za površinsko obdelavo kovin in plastike (STM). |
| --- | --- |

—

elektroplatiranje in platiranje brez električnega toka; to je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za površinsko obdelavo kovin in plastike (STM).

Drugi zaključki o BAT in referenčni dokumenti, ki bi lahko bili pomembni za dejavnosti, zajete v teh zaključkih o BAT, so:

| — | proizvodnja železa in jekla (IS), |
| --- | --- |

—

proizvodnja železa in jekla (IS),

| — | velike kurilne naprave (LCP), |
| --- | --- |

—

velike kurilne naprave (LCP),

| — | površinska obdelava kovin in plastike (STM), |
| --- | --- |

—

površinska obdelava kovin in plastike (STM),

| — | površinska obdelava z organskimi topili (STS), |
| --- | --- |

—

površinska obdelava z organskimi topili (STS),

| — | obdelava odpadkov (WT), |
| --- | --- |

—

obdelava odpadkov (WT),

| — | spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM), |
| --- | --- |

—

spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM),

| — | gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM), |
| --- | --- |

—

gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM),

| — | emisije iz skladiščenja (EFS), |
| --- | --- |

—

emisije iz skladiščenja (EFS),

| — | energijska učinkovitost (ENE), |
| --- | --- |

—

energijska učinkovitost (ENE),

| — | industrijski hladilni sistemi (ICS). |
| --- | --- |

—

industrijski hladilni sistemi (ICS).

Ti zaključki o BAT se uporabljajo brez poseganja v drugo ustrezno zakonodajo, na primer o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter razvrščanju, označevanju in pakiranju (CLP).

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| Splošni pojmi |
| --- |
| Uporabljeni pojem | Opredelitev pojma |
| Šaržna galvanizacija | Prekinjeno potapljanje jeklenih obdelovancev v kopel s staljenim cinkom, da se njihova površina prekrije z njim. To vključuje tudi vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. razmaščevanje in pasiviranje). |
| Gošča z dna | Reakcijski produkt staljenega cinka z železom ali železovimi solmi, ki se prenesejo iz dekapiranja ali fluksiranja. Ta reakcijski produkt se potopi na dno cinkove kopeli. |
| Ogljikovo jeklo | Jeklo, pri katerem je vsebnost vsakega elementa zlitine nižja od 5 mas. %. |
| Kanalizirane emisije | Emisije onesnaževal v okolje skozi kakršen koli kanal, cev, odvodnik itd. |
| Hladno valjanje | Stiskanje jekla z valji pri temperaturi okolice, da se spremenijo njegove lastnosti (npr. velikost, oblika in/ali metalurške lastnosti). To vključuje tudi vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. dekapiranje, žarjenje in mazanje). |
| Neprekinjeno merjenje | Meritve z avtomatiziranimi merilnimi sistemi, ki so trajno nameščeni na kraju postavitve. |
| Neposredni izpust | Izpust v sprejemno vodno telo brez nadaljnjega čiščenja odpadne vode. |
| Obstoječa naprava | Naprava, ki ni nova. |
| Vložek | Vsaka jeklarska surovina (neobdelana ali delno obdelana) ali obdelovanci, ki vstopajo v korak postopka proizvodnje. |
| Segrevanje vložka | Vsak korak postopka, v katerem se vložek segreje. To ne vključuje sušenja vložka ali segrevanja galvanske kadi. |
| Ferokrom | Zlitina kroma in železa, ki običajno vsebuje 50–70 mas. % kroma. |
| Dimni plin | Izpušni plin, ki zapušča kurilno enoto. |
| Visokolegirano jeklo | Jeklo, pri katerem je vsebnost enega ali več elementov zlitine 5 mas. % ali višja. |
| Nanos z vročim potapljanjem | Kontinuirano potapljanje jeklenih plošč ali žic skozi kopel, ki vsebuje staljene kovine, na primer cink in/ali aluminij, za prekrivanje površine s kovinami. To vključuje tudi vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. dekapiranje in fosfatiranje). |
| Toplo valjanje | Stiskanje segretega jekla z valji pri temperaturah, ki običajno znašajo 1 050 –1 300  °C, da se spremenijo njegove lastnosti (npr. velikost, oblika in/ali metalurške lastnosti). To vključuje toplo valjanje obročev in toplo valjanje brezšivnih cevi ter vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. plamensko čiščenje, dodelavo, dekapiranje in mazanje). |
| Posredni izpust | Izpust, ki ni neposredni izpust. |
| Vmesno segrevanje | Segrevanje vložka med fazami toplega valjanja. |
| Procesni plini iz železarstva in jeklarstva | Plavžni plin, plin iz kisikovih konverterjev, koksni plin ali njihove mešanice, ki izvirajo iz proizvodnje železa in jekla. |
| Posvinčeno jeklo | Vrste jekla, pri katerih je vsebnost dodanega svinca običajno 0,15–0,35 mas. %. |
| Večja posodobitev naprave | Večja sprememba zasnove ali tehnologije naprave z večjimi prilagoditvami ali zamenjavami procesnih tehnik in/ali tehnik za zmanjševanje emisij in s tem povezane opreme. |
| Masni pretok | Masa določene snovi ali parametra, izpuščena v določenem časovnem obdobju. |
| Valjarniška škaja | Železovi oksidi, ki nastanejo na površini jekla, ko kisik reagira z vročo kovino. To se zgodi takoj po ulivanju, med ponovnim segrevanjem in toplim valjanjem. |
| Mešana kislina | Zmes fluorovodikove in dušikove kisline. |
| Nova naprava | Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT. |
| Periodično merjenje | Merjenje v določenih časovnih intervalih z uporabo ročnih ali avtomatiziranih metod. |
| Naprava | Vsi deli obrata, vključenega v področje uporabe teh zaključkov o BAT, in vse druge neposredno povezane dejavnosti, ki vplivajo na porabo in/ali emisije. Naprave so lahko nove ali obstoječe. |
| Naknadno segrevanje | Segrevanje vložka po toplem valjanju. |
| Procesne kemikalije | Snovi in/ali zmesi, ki so opredeljene v členu 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (1)in se uporabljajo v procesih. |
| Predelava | Predelava, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).
  Predelava izrabljenih kislin vključuje njihovo regeneracijo, obnovo in recikliranje. |
| Ponovno galvaniziranje | Obdelava rabljenih galvaniziranih predmetov (npr. avtocestnih varovalnih ograj), ki se po dolgih obdobjih uporabe vrnejo za galvanizacijo. Za obdelavo teh predmetov so potrebni dodatni koraki postopka zaradi prisotnosti delno razjedenih površin ali potrebe po odstranitvi morebitnih ostankov cinkovega premaza. |
| Ponovno segrevanje | Segrevanje vložka pred toplim valjanjem. |
| Ostanek | Snov ali predmet, ki kot odpadek ali stranski proizvod nastane pri dejavnostih, vključenih v področje uporabe teh zaključkov o BAT. |
| Občutljivi sprejemnik | Območja, ki potrebujejo posebno zaščito, kot so:






  — | stanovanjska območja, |

Splošni pojmi

Uporabljeni pojem

Opredelitev pojma

Šaržna galvanizacija

Prekinjeno potapljanje jeklenih obdelovancev v kopel s staljenim cinkom, da se njihova površina prekrije z njim. To vključuje tudi vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. razmaščevanje in pasiviranje).

Gošča z dna

Reakcijski produkt staljenega cinka z železom ali železovimi solmi, ki se prenesejo iz dekapiranja ali fluksiranja. Ta reakcijski produkt se potopi na dno cinkove kopeli.

Ogljikovo jeklo

Jeklo, pri katerem je vsebnost vsakega elementa zlitine nižja od 5 mas. %.

Kanalizirane emisije

Emisije onesnaževal v okolje skozi kakršen koli kanal, cev, odvodnik itd.

Hladno valjanje

Stiskanje jekla z valji pri temperaturi okolice, da se spremenijo njegove lastnosti (npr. velikost, oblika in/ali metalurške lastnosti). To vključuje tudi vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. dekapiranje, žarjenje in mazanje).

Neprekinjeno merjenje

Meritve z avtomatiziranimi merilnimi sistemi, ki so trajno nameščeni na kraju postavitve.

Neposredni izpust

Izpust v sprejemno vodno telo brez nadaljnjega čiščenja odpadne vode.

Obstoječa naprava

Naprava, ki ni nova.

Vložek

Vsaka jeklarska surovina (neobdelana ali delno obdelana) ali obdelovanci, ki vstopajo v korak postopka proizvodnje.

Segrevanje vložka

Vsak korak postopka, v katerem se vložek segreje. To ne vključuje sušenja vložka ali segrevanja galvanske kadi.

Ferokrom

Zlitina kroma in železa, ki običajno vsebuje 50–70 mas. % kroma.

Dimni plin

Izpušni plin, ki zapušča kurilno enoto.

Visokolegirano jeklo

Jeklo, pri katerem je vsebnost enega ali več elementov zlitine 5 mas. % ali višja.

Nanos z vročim potapljanjem

Kontinuirano potapljanje jeklenih plošč ali žic skozi kopel, ki vsebuje staljene kovine, na primer cink in/ali aluminij, za prekrivanje površine s kovinami. To vključuje tudi vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. dekapiranje in fosfatiranje).

Toplo valjanje

Stiskanje segretega jekla z valji pri temperaturah, ki običajno znašajo 1 050 –1 300  °C, da se spremenijo njegove lastnosti (npr. velikost, oblika in/ali metalurške lastnosti). To vključuje toplo valjanje obročev in toplo valjanje brezšivnih cevi ter vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. plamensko čiščenje, dodelavo, dekapiranje in mazanje).

Posredni izpust

Izpust, ki ni neposredni izpust.

Vmesno segrevanje

Segrevanje vložka med fazami toplega valjanja.

Procesni plini iz železarstva in jeklarstva

Plavžni plin, plin iz kisikovih konverterjev, koksni plin ali njihove mešanice, ki izvirajo iz proizvodnje železa in jekla.

Posvinčeno jeklo

Vrste jekla, pri katerih je vsebnost dodanega svinca običajno 0,15–0,35 mas. %.

Večja posodobitev naprave

Večja sprememba zasnove ali tehnologije naprave z večjimi prilagoditvami ali zamenjavami procesnih tehnik in/ali tehnik za zmanjševanje emisij in s tem povezane opreme.

Masni pretok

Masa določene snovi ali parametra, izpuščena v določenem časovnem obdobju.

Valjarniška škaja

Železovi oksidi, ki nastanejo na površini jekla, ko kisik reagira z vročo kovino. To se zgodi takoj po ulivanju, med ponovnim segrevanjem in toplim valjanjem.

Mešana kislina

Zmes fluorovodikove in dušikove kisline.

Nova naprava

Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT.

Periodično merjenje

Merjenje v določenih časovnih intervalih z uporabo ročnih ali avtomatiziranih metod.

Naprava

Vsi deli obrata, vključenega v področje uporabe teh zaključkov o BAT, in vse druge neposredno povezane dejavnosti, ki vplivajo na porabo in/ali emisije. Naprave so lahko nove ali obstoječe.

Naknadno segrevanje

Segrevanje vložka po toplem valjanju.

Procesne kemikalije

Snovi in/ali zmesi, ki so opredeljene v členu 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (1)in se uporabljajo v procesih.

Predelava

Predelava, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Predelava izrabljenih kislin vključuje njihovo regeneracijo, obnovo in recikliranje.

Ponovno galvaniziranje

Obdelava rabljenih galvaniziranih predmetov (npr. avtocestnih varovalnih ograj), ki se po dolgih obdobjih uporabe vrnejo za galvanizacijo. Za obdelavo teh predmetov so potrebni dodatni koraki postopka zaradi prisotnosti delno razjedenih površin ali potrebe po odstranitvi morebitnih ostankov cinkovega premaza.

Ponovno segrevanje

Segrevanje vložka pred toplim valjanjem.

Ostanek

Snov ali predmet, ki kot odpadek ali stranski proizvod nastane pri dejavnostih, vključenih v področje uporabe teh zaključkov o BAT.

Občutljivi sprejemnik

Območja, ki potrebujejo posebno zaščito, kot so:

—

stanovanjska območja,

| — | območja, na katerih se izvajajo človekove dejavnosti (npr. sosednja delovna mesta, šole, vrtci, rekreativne površine, bolnišnice ali domovi za nego). |
| --- | --- |

—

območja, na katerih se izvajajo človekove dejavnosti (npr. sosednja delovna mesta, šole, vrtci, rekreativne površine, bolnišnice ali domovi za nego).

Nerjavno jeklo

Visokolegirano jeklo, ki običajno vsebuje 10–23 mas. % kroma. Vključuje avstenitno jeklo, ki običajno vsebuje tudi 8–10 mas. % niklja.

Vrhnja gošča

Oksidi, ki pri vročem potapljanju nastanejo na površini kopeli s staljenim cinkom zaradi reakcije železa in aluminija.

Veljavno urno (ali polurno) povprečje

Urno (ali polurno) povprečje se šteje za veljavno, če se ne izvajajo vzdrževalna dela avtomatiziranega merilnega sistema oziroma sistem ni v okvari.

Hlapna snov

Snov, ki se lahko hitro spremeni iz trdne ali tekoče oblike v hlape ter ima visok parni tlak in nizko vrelišče (npr. HCl). To vključuje hlapne organske spojine, kot so opredeljene v členu 3, točka 45, Direktive 2010/75/EU.

Vlečenje žice

Vlečenje jeklenih palic ali žic skozi matrice za zmanjšanje njihovega premera. To vključuje tudi vse neposredno povezane postopke pred obdelavo in po njej (npr. dekapiranje valjane žice in segrevanje vložka po vlečenju).

Cinkov pepel

Zmes cinkove kovine, cinkovega oksida in cinkovega klorida, ki nastane na površini kopeli s staljenim cinkom.

| Onesnaževala in parametri |
| --- |
| Uporabljeni pojem | Opredelitev pojma |
| B | Skupna količina bora in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot B. |
| Cd | Skupna količina kadmija in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Cd. |
| CO | Ogljikov monoksid. |
| KPK | Kemijska potreba po kisiku. Količina kisika, potrebna za popolno kemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid z uporabo dikromata. KPK je kazalnik masne koncentracije organskih spojin. |
| Cr | Skupna količina kroma in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Cr. |
| Cr(VI) | Šestvalentni krom, izražen kot Cr(VI), vključuje vse kromove spojine, v katerih je krom v oksidacijskem stanju 6+. |
| Prah | Skupna količina delcev (v zraku). |
| Fe | Skupna količina železa in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Fe. |
| F- | Raztopljeni fluorid, izražen kot F-. |
| HCl | Vodikov klorid. |
| HF | Vodikov fluorid. |
| Hg | Skupna količina živega srebra in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Hg. |
| HOI | Indeks ogljikovodikovega olja. Vsota spojin, ki se lahko ekstrahirajo v ogljikovodikovem topilu (vključno z dolgoverižnimi ali razvejanimi alifatskimi, alicikličnimi, aromatskimi ali alkilno substituiranimi aromatskimi ogljikovodiki). |
| H2SO4 | Žveplova kislina. |
| NH3 | Amoniak. |
| Ni | Skupna količina niklja in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Ni. |
| NOX | Vsota dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2. |
| Pb | Skupna količina svinca in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Pb. |
| Sn | Skupna količina kositra in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Sn. |
| SO2 | Žveplov dioksid. |
| SOX | Vsota žveplovega dioksida (SO2), žveplovega trioksida (SO3) in aerosolov žveplove kisline, izražena kot SO2. |
| TOC | Skupni organski ogljik, izražen kot C (v vodi); vključuje vse organske spojine. |
| Skupni P | Skupni fosfor, izražen kot P, vključuje vse anorganske in organske fosforjeve spojine. |
| TSS | Skupne suspendirane trdne snovi. Masna koncentracija vseh suspendiranih trdnih snovi (v vodi), izmerjena s filtracijo prek filtrov iz steklenih vlaken in gravimetrijo. |
| TVOC | Skupni hlapni organski ogljik, izražen kot C (v zraku). |
| Zn | Skupna količina cinka in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Zn. |

Onesnaževala in parametri

Uporabljeni pojem

Opredelitev pojma

B

Skupna količina bora in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot B.

Cd

Skupna količina kadmija in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Cd.

CO

Ogljikov monoksid.

KPK

Kemijska potreba po kisiku. Količina kisika, potrebna za popolno kemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid z uporabo dikromata. KPK je kazalnik masne koncentracije organskih spojin.

Cr

Skupna količina kroma in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Cr.

Cr(VI)

Šestvalentni krom, izražen kot Cr(VI), vključuje vse kromove spojine, v katerih je krom v oksidacijskem stanju 6+.

Prah

Skupna količina delcev (v zraku).

Fe

Skupna količina železa in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Fe.

F-

Raztopljeni fluorid, izražen kot F-.

HCl

Vodikov klorid.

HF

Vodikov fluorid.

Hg

Skupna količina živega srebra in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Hg.

HOI

Indeks ogljikovodikovega olja. Vsota spojin, ki se lahko ekstrahirajo v ogljikovodikovem topilu (vključno z dolgoverižnimi ali razvejanimi alifatskimi, alicikličnimi, aromatskimi ali alkilno substituiranimi aromatskimi ogljikovodiki).

H2SO4

Žveplova kislina.

NH3

Amoniak.

Ni

Skupna količina niklja in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Ni.

NOX

Vsota dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2.

Pb

Skupna količina svinca in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Pb.

Sn

Skupna količina kositra in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Sn.

SO2

Žveplov dioksid.

SOX

Vsota žveplovega dioksida (SO2), žveplovega trioksida (SO3) in aerosolov žveplove kisline, izražena kot SO2.

TOC

Skupni organski ogljik, izražen kot C (v vodi); vključuje vse organske spojine.

Skupni P

Skupni fosfor, izražen kot P, vključuje vse anorganske in organske fosforjeve spojine.

TSS

Skupne suspendirane trdne snovi. Masna koncentracija vseh suspendiranih trdnih snovi (v vodi), izmerjena s filtracijo prek filtrov iz steklenih vlaken in gravimetrijo.

TVOC

Skupni hlapni organski ogljik, izražen kot C (v zraku).

Zn

Skupna količina cinka in njegovih spojin, raztopljenih ali vezanih na delce, izražena kot Zn.

KRATICE

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje kratice:

| Kratica | Opredelitev |
| --- | --- |
| BG | Šaržna galvanizacija |
| CMS | Sistem ravnanja s kemikalijami |
| CR | Hladno valjanje |
| EMS | Sistem okoljskega upravljanja |
| FMP | Predelava železnih kovin |
| HDC | Nanos z vročim potapljanjem |
| HR | Toplo valjanje |
| OTNOC | Pogoji, ki niso običajni pogoji obratovanja |
| SCR | Selektivna katalitska redukcija |
| SNCR | Selektivna nekatalitska redukcija |
| WD | Vlečenje žice |

Kratica

Opredelitev

BG

Šaržna galvanizacija

CMS

Sistem ravnanja s kemikalijami

CR

Hladno valjanje

EMS

Sistem okoljskega upravljanja

FMP

Predelava železnih kovin

HDC

Nanos z vročim potapljanjem

HR

Toplo valjanje

OTNOC

Pogoji, ki niso običajni pogoji obratovanja

SCR

Selektivna katalitska redukcija

SNCR

Selektivna nekatalitska redukcija

WD

Vlečenje žice

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Najboljše razpoložljive tehnike

Tehnike, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso niti zavezujoče niti izčrpne. Uporabljajo se lahko druge tehnike, s katerimi se zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja.

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT uporabljajo za vse naprave, ki so predmet teh zaključkov.

Ravni emisij, povezane z BAT, in okvirne ravni emisij za emisije v zrak

Ravni emisij, povezane z BAT, in okvirne ravni emisij za emisije v zrak, navedene v teh zaključkih o BAT, se nanašajo na koncentracije (masa izpuščenih snovi na prostornino odpadnega plina) v naslednjih standardnih pogojih: suh plin pri temperaturi 273,15 K in tlaku 101,3 kPa, izraženo v mg/Nm3.

Referenčne vsebnosti kisika, s katerimi se izrazijo ravni emisij, povezane z BAT, in okvirne ravni emisij v teh zaključkih o BAT, so prikazane v spodnji preglednici.

| Vir emisij | Referenčna vsebnost kisika (OR) |
| --- | --- |
| Procesi zgorevanja, povezani z:






  — | segrevanjem in sušenjem vložka; |

Vir emisij

Referenčna vsebnost kisika (OR)

Procesi zgorevanja, povezani z:

—

segrevanjem in sušenjem vložka;

| — | segrevanjem galvanske kadi. |
| --- | --- |

—

segrevanjem galvanske kadi.

3 vol. % v suhem odpadnem plinu

Vsi drugi viri

Brez popravka za vsebnost kisika

Če je podana referenčna vsebnost kisika, je enačba za izračun koncentracije emisij pri referenčni vsebnosti kisika:

Formula

pri čemer je:

| ER | : | koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika OR; |
| --- | --- | --- |
| OR | : | referenčna vsebnost kisika v volumskih odstotkih; |
| EM | : | izmerjena koncentracija emisij; |
| OM | : | izmerjena vsebnost kisika v volumskih odstotkih. |

ER

:

koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika OR;

OR

:

referenčna vsebnost kisika v volumskih odstotkih;

EM

:

izmerjena koncentracija emisij;

OM

:

izmerjena vsebnost kisika v volumskih odstotkih.

Zgornja enačba se ne uporablja, če se v procesih zgorevanja uporablja s kisikom obogaten zrak ali čisti kisik ali kadar se z dodatnim dovajanjem zraka zaradi varnosti raven kisika v odpadnem plinu zelo približa 21 vol. %. V tem primeru se koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika 3 vol. % v suhem odpadnem plinu izračuna drugače, na primer z normalizacijo na podlagi ogljikovega dioksida, ki nastane pri zgorevanju.

Za čas povprečenja ravni emisij, povezanih z BAT, za emisije v zrak se uporabljajo naslednje opredelitve.

| Vrsta merjenja | Čas povprečenja | Opredelitev |
| --- | --- | --- |
| Stalno | Dnevno povprečje | Povprečje v enodnevnem obdobju na podlagi veljavnih urnih ali polurnih povprečij. |
| Redno | Povprečje v obdobju vzorčenja | Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsaka traja vsaj 30 minut (3). |

Vrsta merjenja

Čas povprečenja

Opredelitev

Stalno

Dnevno povprečje

Povprečje v enodnevnem obdobju na podlagi veljavnih urnih ali polurnih povprečij.

Redno

Povprečje v obdobju vzorčenja

Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsaka traja vsaj 30 minut (3).

Kadar se odpadni plini iz dveh ali več virov (npr. peči) izpuščajo skozi skupni odvodnik, se ravni emisij, povezane z BAT, uporabljajo za skupni izpust iz odvodnika.

Če bi se lahko odpadni plini iz ene vrste vira (npr. peči), ki se odvajajo skozi dva ali več ločenih odvodnikov, po presoji pristojnega organa odvajali skozi skupni odvodnik, se ti odvodniki za izračun masnih pretokov v zvezi z BAT 7 in BAT 20 štejejo za en sam odvodnik.

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo, navedene v teh zaključkih o BAT, se nanašajo na koncentracije (masa izpuščenih snovi na prostornino vode), izražene v mg/l ali μg/l.

Časi povprečenja v zvezi z ravnmi emisij, povezanimi z BAT, se nanašajo na enega od naslednjih dveh primerov:

| — | v primeru stalnega izpusta na dnevne povprečne vrednosti, tj. 24-urne pretočno sorazmerne sestavljene vzorce. Časovno sorazmerni sestavljeni vzorci se lahko uporabijo, če je dokazana zadostna stabilnost toka. Naključni vzorci se lahko uporabijo, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne; |
| --- | --- |

—

v primeru stalnega izpusta na dnevne povprečne vrednosti, tj. 24-urne pretočno sorazmerne sestavljene vzorce. Časovno sorazmerni sestavljeni vzorci se lahko uporabijo, če je dokazana zadostna stabilnost toka. Naključni vzorci se lahko uporabijo, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne;

| — | v primeru šaržnega izpusta na povprečne vrednosti med trajanjem izpusta, odvzete kot pretočno sorazmerni sestavljeni vzorci, ali če je iztok ustrezno zmešan in homogen, naključni vzorec, odvzet pred izpustom. |
| --- | --- |

—

v primeru šaržnega izpusta na povprečne vrednosti med trajanjem izpusta, odvzete kot pretočno sorazmerni sestavljeni vzorci, ali če je iztok ustrezno zmešan in homogen, naključni vzorec, odvzet pred izpustom.

Ravni emisij, povezane z BAT, veljajo na točki, kjer emisije zapustijo napravo.

Druge ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo energije (energijska učinkovitost)

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo energije se nanašajo na letna povprečja, ki se izračunajo z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| poraba energije | : | skupna količina toplote (pridobljena iz primarnih virov energije) in električne energije, porabljena v zadevnih postopkih in izražena v MJ/leto ali kWh/leto, ter |
| --- | --- | --- |
| vnos | : | skupna količina predelanega vložka, izražena v t/leto. |

poraba energije

:

skupna količina toplote (pridobljena iz primarnih virov energije) in električne energije, porabljena v zadevnih postopkih in izražena v MJ/leto ali kWh/leto, ter

vnos

:

skupna količina predelanega vložka, izražena v t/leto.

V primeru segrevanja vložka poraba energije ustreza skupni količini toplote (pridobljeni iz primarnih virov energije) in električne energije, porabljeni v vseh pečeh v zadevnih postopkih.

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo vode

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo vode se nanašajo na letna povprečja, ki se izračunajo z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| poraba vode | : | skupna količina vode, ki jo porabi naprava, razen:






  — | reciklirane in ponovno uporabljene vode ter |
| --- | --- | --- | --- |

poraba vode

:

skupna količina vode, ki jo porabi naprava, razen:

—

reciklirane in ponovno uporabljene vode ter

| — | vode za hlajenje, ki se uporablja v pretočnih sistemih za hlajenje, in |
| --- | --- |

—

vode za hlajenje, ki se uporablja v pretočnih sistemih za hlajenje, in

| — | vode za gospodinjstvo, |
| --- | --- |

—

vode za gospodinjstvo,

izražena v m3/leto, ter

stopnja proizvodnje

:

skupna količina izdelkov, ki jih proizvede naprava, izražena v t/leto.

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo materiala

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo materiala se nanašajo na povprečja v triletnem obdobju, ki se izračunajo z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

| poraba materiala | : | triletno povprečje skupne količine materiala, porabljene v zadevnih postopkih, izraženo v kg/leto, in |
| --- | --- | --- |
| vnos | : | triletno povprečje skupne količine predelanega vložka, izraženo v t/leto ali m2/leto. |

poraba materiala

:

triletno povprečje skupne količine materiala, porabljene v zadevnih postopkih, izraženo v kg/leto, in

vnos

:

triletno povprečje skupne količine predelanega vložka, izraženo v t/leto ali m2/leto.

1.1   
  Splošni zaključki o BAT za industrijsko predelavo železnih kovin

1.1.1   Splošna okoljska učinkovitost

| BAT 1. | Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je izpopolnitev in izvajanje sistema okoljskega upravljanja, ki vključuje vse naslednje elemente:







  i. | zavezanost, vodenje in odgovornost vodstva, vključno z višjim vodstvom, za izvajanje učinkovitega sistema okoljskega upravljanja; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

i.

zavezanost, vodenje in odgovornost vodstva, vključno z višjim vodstvom, za izvajanje učinkovitega sistema okoljskega upravljanja;

| ii. | analizo, ki vključuje določitev okvira organizacije, opredelitev potreb in pričakovanj deležnikov, opredelitev značilnosti obrata, povezanih z morebitnimi tveganji za okolje (ali zdravje ljudi), ter veljavnih pravnih zahtev v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

ii.

analizo, ki vključuje določitev okvira organizacije, opredelitev potreb in pričakovanj deležnikov, opredelitev značilnosti obrata, povezanih z morebitnimi tveganji za okolje (ali zdravje ljudi), ter veljavnih pravnih zahtev v zvezi z okoljem;

| iii. | oblikovanje okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata; |
| --- | --- |

iii.

oblikovanje okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata;

| iv. | določitev ciljev in kazalnikov učinkovitosti v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, vključno z ohranjanjem skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami; |
| --- | --- |

iv.

določitev ciljev in kazalnikov učinkovitosti v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, vključno z ohranjanjem skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami;

| v. | načrtovanje in izvajanje potrebnih postopkov in ukrepov (vključno s popravnimi in preventivnimi ukrepi, če so potrebni) za doseganje okoljskih ciljev in preprečevanje okoljskih tveganj; |
| --- | --- |

v.

načrtovanje in izvajanje potrebnih postopkov in ukrepov (vključno s popravnimi in preventivnimi ukrepi, če so potrebni) za doseganje okoljskih ciljev in preprečevanje okoljskih tveganj;

| vi. | določitev struktur, vlog in odgovornosti v zvezi z okoljskimi vidiki in cilji ter zagotavljanje potrebnih finančnih in človeških virov; |
| --- | --- |

vi.

določitev struktur, vlog in odgovornosti v zvezi z okoljskimi vidiki in cilji ter zagotavljanje potrebnih finančnih in človeških virov;

| vii. | zagotavljanje potrebne usposobljenosti in ozaveščenosti osebja, ki opravlja delo, ki lahko vpliva na okoljsko učinkovitost obrata (npr. z zagotavljanjem informacij in usposabljanjem); |
| --- | --- |

vii.

zagotavljanje potrebne usposobljenosti in ozaveščenosti osebja, ki opravlja delo, ki lahko vpliva na okoljsko učinkovitost obrata (npr. z zagotavljanjem informacij in usposabljanjem);

| viii. | notranjo in zunanjo komunikacijo; |
| --- | --- |

viii.

notranjo in zunanjo komunikacijo;

| ix. | spodbujanje sodelovanja zaposlenih pri dobrih praksah okoljskega upravljanja; |
| --- | --- |

ix.

spodbujanje sodelovanja zaposlenih pri dobrih praksah okoljskega upravljanja;

| x. | sprejetje in vzdrževanje priročnika za upravljanje in pisnih postopkov za nadzor nad dejavnostmi z znatnim vplivom na okolje ter ustreznih evidenc; |
| --- | --- |

x.

sprejetje in vzdrževanje priročnika za upravljanje in pisnih postopkov za nadzor nad dejavnostmi z znatnim vplivom na okolje ter ustreznih evidenc;

| xi. | učinkovito operativno načrtovanje in procesne kontrole; |
| --- | --- |

xi.

učinkovito operativno načrtovanje in procesne kontrole;

| xii. | izvajanje ustreznih programov vzdrževanja; |
| --- | --- |

xii.

izvajanje ustreznih programov vzdrževanja;

| xiii. | protokole za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke, vključno s preprečevanjem in/ali zmanjševanjem negativnih vplivov izrednih razmer (na okolje); |
| --- | --- |

xiii.

protokole za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke, vključno s preprečevanjem in/ali zmanjševanjem negativnih vplivov izrednih razmer (na okolje);

| xiv. | pri (ponovnem) projektiranju (novega) obrata ali njegovega dela proučitev njegovega vpliva na okolje v celotni življenjski dobi, kar vključuje gradnjo, vzdrževanje, obratovanje in razgradnjo; |
| --- | --- |

xiv.

pri (ponovnem) projektiranju (novega) obrata ali njegovega dela proučitev njegovega vpliva na okolje v celotni življenjski dobi, kar vključuje gradnjo, vzdrževanje, obratovanje in razgradnjo;

| xv. | izvajanje programa spremljanja in merjenja; po potrebi so informacije na voljo v referenčnem poročilu o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah; |
| --- | --- |

xv.

izvajanje programa spremljanja in merjenja; po potrebi so informacije na voljo v referenčnem poročilu o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah;

| xvi. | redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz; |
| --- | --- |

xvi.

redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz;

| xvii. | redno neodvisno (kolikor je izvedljivo) notranjo revizijo in redno neodvisno zunanjo revizijo, da se oceni okoljska učinkovitost in ugotovi, ali je sistem okoljskega upravljanja skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje; |
| --- | --- |

xvii.

redno neodvisno (kolikor je izvedljivo) notranjo revizijo in redno neodvisno zunanjo revizijo, da se oceni okoljska učinkovitost in ugotovi, ali je sistem okoljskega upravljanja skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

| xviii. | oceno vzrokov neskladnosti, izvajanje popravnih ukrepov v odziv na neskladnosti, pregled učinkovitosti popravnih ukrepov in določitev, ali obstajajo oziroma ali bi se lahko pojavile podobne neskladnosti; |
| --- | --- |

xviii.

oceno vzrokov neskladnosti, izvajanje popravnih ukrepov v odziv na neskladnosti, pregled učinkovitosti popravnih ukrepov in določitev, ali obstajajo oziroma ali bi se lahko pojavile podobne neskladnosti;

| xix. | redno pregledovanje sistema okoljskega upravljanja ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo; |
| --- | --- |

xix.

redno pregledovanje sistema okoljskega upravljanja ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo;

| xx. | spremljanje in upoštevanje razvoja čistejših tehnik. |
| --- | --- |

xx.

spremljanje in upoštevanje razvoja čistejših tehnik.

Najboljša razpoložljiva tehnika za sektor predelave železnih kovin je tudi vključitev naslednjih elementov v sistem okoljskega upravljanja:

| xxi. | popisa uporabljenih procesnih kemikalij ter tokov odpadnih voda in odpadnih plinov (glej BAT 2); |
| --- | --- |

xxi.

popisa uporabljenih procesnih kemikalij ter tokov odpadnih voda in odpadnih plinov (glej BAT 2);

| xxii. | sistema ravnanja s kemikalijami (glej BAT 3); |
| --- | --- |

xxii.

sistema ravnanja s kemikalijami (glej BAT 3);

| xxiii. | načrta za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje (glej BAT 4(a)); |
| --- | --- |

xxiii.

načrta za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje (glej BAT 4(a));

| xxiv. | načrta upravljanja OTNOC (glej BAT 5); |
| --- | --- |

xxiv.

načrta upravljanja OTNOC (glej BAT 5);

| xxv. | načrta za energijsko učinkovitost (glej BAT 10(a)); |
| --- | --- |

xxv.

načrta za energijsko učinkovitost (glej BAT 10(a));

| xxvi. | načrta za upravljanje porabe vode (glej BAT 19(a)); |
| --- | --- |

xxvi.

načrta za upravljanje porabe vode (glej BAT 19(a));

| xxvii. | načrta za obvladovanje hrupa in tresljajev (glej BAT 32); |
| --- | --- |

xxvii.

načrta za obvladovanje hrupa in tresljajev (glej BAT 32);

| xxviii. | načrta ravnanja z ostanki (glej BAT 34(a)). |
| --- | --- |

xxviii.

načrta ravnanja z ostanki (glej BAT 34(a)).

Opomba

Z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je vzpostavljen sistem Evropske unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ki je primer sistema okoljskega upravljanja, skladnega s to BAT.

Ustreznost

Raven podrobnosti in stopnja formalizacije sistema okoljskega upravljanja sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

| BAT 2. | Najboljša razpoložljiva tehnika za omogočanje zmanjšanja emisij v vodo in zrak je vzpostavitev, vzdrževanje in redno pregledovanje (tudi ob bistvenih spremembah) popisa uporabljenih procesnih kemikalij ter tokov odpadnih voda in plinov kot del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:







  (i) | informacije o postopkih proizvodnje, vključno s:






  (a) | poenostavljenimi diagrami poteka procesov, ki prikazujejo izvor emisij; |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 2.

(i)

informacije o postopkih proizvodnje, vključno s:

(a)

poenostavljenimi diagrami poteka procesov, ki prikazujejo izvor emisij;

| (b) | opisi v proces vključenih tehnik ter čiščenja odpadnih voda in plinov pri viru, vključno z njihovo učinkovitostjo; |
| --- | --- |

(b)

opisi v proces vključenih tehnik ter čiščenja odpadnih voda in plinov pri viru, vključno z njihovo učinkovitostjo;

| (ii) | informacije o značilnostih tokov odpadnih voda, kot so:






  (a) | povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka, pH, temperature in prevodnosti; |
| --- | --- | --- |

(ii)

informacije o značilnostih tokov odpadnih voda, kot so:

(a)

povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka, pH, temperature in prevodnosti;

| (b) | povprečne vrednosti koncentracije in masnega pretoka ustreznih snovi (npr. skupne suspendirane trdne snovi, skupni organski ogljik ali kemijska potreba po kisiku, indeks ogljikovodikovega olja, fosfor, kovine, fluorid) ter njihova spremenljivost; |
| --- | --- |

(b)

povprečne vrednosti koncentracije in masnega pretoka ustreznih snovi (npr. skupne suspendirane trdne snovi, skupni organski ogljik ali kemijska potreba po kisiku, indeks ogljikovodikovega olja, fosfor, kovine, fluorid) ter njihova spremenljivost;

| (iii) | informacije o količini in značilnostih uporabljenih procesnih kemikalij:






  (a) | identiteta in značilnosti procesnih kemikalij, vključno z lastnostmi, zaradi katerih škodujejo okolju in/ali zdravju ljudi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

informacije o količini in značilnostih uporabljenih procesnih kemikalij:

(a)

identiteta in značilnosti procesnih kemikalij, vključno z lastnostmi, zaradi katerih škodujejo okolju in/ali zdravju ljudi;

| (b) | količine uporabljenih procesnih kemikalij in mesto njihove uporabe; |
| --- | --- |

(b)

količine uporabljenih procesnih kemikalij in mesto njihove uporabe;

| (iv) | informacije o značilnostih tokov odpadnih plinov, kot so:






  (a) | povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka in temperature; |
| --- | --- | --- |

(iv)

informacije o značilnostih tokov odpadnih plinov, kot so:

(a)

povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka in temperature;

| (b) | povprečne vrednosti koncentracije in masnega pretoka ustreznih snovi (npr. prah, NOX, SO2, CO, kovine, kisline) ter njihova spremenljivost; |
| --- | --- |

(b)

povprečne vrednosti koncentracije in masnega pretoka ustreznih snovi (npr. prah, NOX, SO2, CO, kovine, kisline) ter njihova spremenljivost;

| (c) | prisotnost drugih snovi, ki lahko vplivajo na sistem za čiščenje odpadnih plinov (npr. kisik, dušik, vodna para) ali varnost naprave (npr. vodik). |
| --- | --- |

(c)

prisotnost drugih snovi, ki lahko vplivajo na sistem za čiščenje odpadnih plinov (npr. kisik, dušik, vodna para) ali varnost naprave (npr. vodik).

Ustreznost

Raven podrobnosti popisa bo na splošno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave ter njenimi morebitnimi vplivi na okolje.

| BAT 3. | Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je izpopolnitev in izvajanje sistema ravnanja s kemikalijami v okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:







  i. | politiko za zmanjšanje porabe procesnih kemikalij in z njimi povezanih tveganj, vključno s politiko nabave za izbiro manj škodljivih procesnih kemikalij in njihovih dobaviteljev, da bi se čim bolj zmanjšali uporaba nevarnih snovi in z njimi povezana tveganja ter preprečila nabava prevelike količine procesnih kemikalij. Pri izbiri procesnih kemikalij se lahko upoštevajo:






  a) | njihova odstranljivost, njihova strupenost za okolje in možnost, da se sprostijo v okolje, da bi se zmanjšale emisije v okolje; |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 3.

i.

politiko za zmanjšanje porabe procesnih kemikalij in z njimi povezanih tveganj, vključno s politiko nabave za izbiro manj škodljivih procesnih kemikalij in njihovih dobaviteljev, da bi se čim bolj zmanjšali uporaba nevarnih snovi in z njimi povezana tveganja ter preprečila nabava prevelike količine procesnih kemikalij. Pri izbiri procesnih kemikalij se lahko upoštevajo:

a)

njihova odstranljivost, njihova strupenost za okolje in možnost, da se sprostijo v okolje, da bi se zmanjšale emisije v okolje;

| b) | opredelitev tveganj, povezanih s procesnimi kemikalijami, na podlagi stavkov o nevarnosti kemikalij, poti skozi napravo, možnega sproščanja in ravni izpostavljenosti; |
| --- | --- |

b)

opredelitev tveganj, povezanih s procesnimi kemikalijami, na podlagi stavkov o nevarnosti kemikalij, poti skozi napravo, možnega sproščanja in ravni izpostavljenosti;

| c) | redna (npr. letna) analiza možnosti za nadomestitev, da se opredelijo potencialno nove razpoložljive in varnejše alternative uporabi nevarnih snovi (npr. uporaba drugih procesnih kemikalij, ki ne vplivajo na okolje ali manj vplivajo na okolje, glej BAT 9); |
| --- | --- |

c)

redna (npr. letna) analiza možnosti za nadomestitev, da se opredelijo potencialno nove razpoložljive in varnejše alternative uporabi nevarnih snovi (npr. uporaba drugih procesnih kemikalij, ki ne vplivajo na okolje ali manj vplivajo na okolje, glej BAT 9);

| d) | vnaprejšnje spremljanje regulativnih sprememb v zvezi z nevarnimi kemikalijami in zagotavljanje skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami. |
| --- | --- |

d)

vnaprejšnje spremljanje regulativnih sprememb v zvezi z nevarnimi kemikalijami in zagotavljanje skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami.

V podporo izbiri procesnih kemikalij se lahko uporabi popis procesnih kemikalij (glej BAT 2);

| ii. | cilje in akcijske načrte za preprečevanje ali zmanjšanje uporabe nevarnih snovi in z njimi povezanih tveganj; |
| --- | --- |

ii.

cilje in akcijske načrte za preprečevanje ali zmanjšanje uporabe nevarnih snovi in z njimi povezanih tveganj;

| iii. | razvoj in izvajanje postopkov za nabavo, shranjevanje in uporabo procesnih kemikalij ter ravnanje z njimi, da se preprečijo ali zmanjšajo emisije v okolje (npr. BAT 4). |
| --- | --- |

iii.

razvoj in izvajanje postopkov za nabavo, shranjevanje in uporabo procesnih kemikalij ter ravnanje z njimi, da se preprečijo ali zmanjšajo emisije v okolje (npr. BAT 4).

Ustreznost

Raven podrobnosti sistema ravnanja s kemikalijami je na splošno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave.

| BAT 4. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij v tla in podzemno vodo je uporaba vseh tehnik, navedenih v nadaljevanju.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Priprava in izvajanje načrta za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje | Načrt za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in med drugim vključuje:






  — | načrte obrata za incidente za majhna in velika razlitja, |

BAT 4.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Priprava in izvajanje načrta za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje

Načrt za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in med drugim vključuje:

—

načrte obrata za incidente za majhna in velika razlitja,

| — | opredelitev vlog in odgovornosti vseh udeleženih oseb, |
| --- | --- |

—

opredelitev vlog in odgovornosti vseh udeleženih oseb,

| — | zagotavljanje, da je osebje seznanjeno z okoljskimi vidiki ter usposobljeno za preprečevanje in obravnavanje razlitij, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da je osebje seznanjeno z okoljskimi vidiki ter usposobljeno za preprečevanje in obravnavanje razlitij,

| — | opredelitev območij, za katera obstaja tveganje razlitij in/ali puščanja nevarnih materialov, ter njihova razvrstitev glede na tveganje, |
| --- | --- |

—

opredelitev območij, za katera obstaja tveganje razlitij in/ali puščanja nevarnih materialov, ter njihova razvrstitev glede na tveganje,

| — | opredelitev ustrezne opreme za zadrževanje in čiščenje razlitja ter redno zagotavljanje, da je na voljo, da brezhibno deluje in da je blizu mest, kjer se lahko zgodijo taki incidenti, |
| --- | --- |

—

opredelitev ustrezne opreme za zadrževanje in čiščenje razlitja ter redno zagotavljanje, da je na voljo, da brezhibno deluje in da je blizu mest, kjer se lahko zgodijo taki incidenti,

| — | smernice za ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri obvladovanju razlitij, |
| --- | --- |

—

smernice za ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri obvladovanju razlitij,

| — | redne (vsaj letne) preglede skladiščnih območij in območij za ravnanje, preizkušanje in umerjanje opreme za odkrivanje puščanja ter takojšnje odpravljanje puščanja iz ventilov, tesnilnih obročev, prirobnic itd. |
| --- | --- |

—

redne (vsaj letne) preglede skladiščnih območij in območij za ravnanje, preizkušanje in umerjanje opreme za odkrivanje puščanja ter takojšnje odpravljanje puščanja iz ventilov, tesnilnih obročev, prirobnic itd.

Raven podrobnosti načrta je običajno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave ter vrsto in količino uporabljenih tekočin.

b.

Uporaba pladnjev ali podzemnih prostorov, neprepustnih za olje

Hidravlične postaje in oprema, namazana z oljem ali mastjo, so postavljene na pladnjih ali v podzemnih prostorih, neprepustnih za olje.

Splošno ustrezna.

c.

Preprečevanje in obvladovanje razlitij in uhajanja kislin

Rezervoarji za shranjevanje sveže in izrabljene kisline so opremljeni z zatesnjenim sekundarnim zadrževalnikom, zaščitenim s premazom, odpornim proti kislini, ki se redno pregleduje, da bi se odkrile morebitne poškodbe in razpoke. Območja za natovarjanje in raztovarjanje kislin so zasnovana tako, da se vsa morebitna razlitja in uhajanja zadržijo, kislina, ki se je razlila ali ušla, pa pošlje v obdelavo na kraju samem (glej BAT 31) ali zunaj njega.

Splošno ustrezna.

| BAT 5. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje pogostosti pojavljanja pogojev, ki niso običajni pogoji obratovanja (OTNOC), in emisij med OTNOC je priprava in izvajanje načrta upravljanja OTNOC, ki temelji na tveganju, v okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:







  i. | opredelitev možnih OTNOC (npr. okvara opreme, ki je ključna za varstvo okolja (v nadaljnjem besedilu: ključna oprema)), glavnih vzrokov zanje in njihovih možnih posledic ter redni pregled in posodobitev seznama opredeljenih OTNOC, ki se opravi po spodaj navedeni redni oceni; |
| --- | --- | --- |

BAT 5.

i.

opredelitev možnih OTNOC (npr. okvara opreme, ki je ključna za varstvo okolja (v nadaljnjem besedilu: ključna oprema)), glavnih vzrokov zanje in njihovih možnih posledic ter redni pregled in posodobitev seznama opredeljenih OTNOC, ki se opravi po spodaj navedeni redni oceni;

| ii. | ustrezno zasnovo ključne opreme (npr. razdelitev tekstilnih filtrov na predelke); |
| --- | --- |

ii.

ustrezno zasnovo ključne opreme (npr. razdelitev tekstilnih filtrov na predelke);

| iii. | pripravo in izvajanje načrta za pregledovanje in preventivno vzdrževanje ključne opreme (glej BAT 1, xii); |
| --- | --- |

iii.

pripravo in izvajanje načrta za pregledovanje in preventivno vzdrževanje ključne opreme (glej BAT 1, xii);

| iv. | spremljanje (tj. ocenjevanje ali po možnosti merjenje) in evidentiranje emisij med OTNOC in z njimi povezanih okoliščin; |
| --- | --- |

iv.

spremljanje (tj. ocenjevanje ali po možnosti merjenje) in evidentiranje emisij med OTNOC in z njimi povezanih okoliščin;

| v. | redno ocenjevanje emisij, ki se pojavijo med OTNOC (npr. pogostost dogodkov, trajanje, količina izpuščenih onesnaževal), in po potrebi izvajanje popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

v.

redno ocenjevanje emisij, ki se pojavijo med OTNOC (npr. pogostost dogodkov, trajanje, količina izpuščenih onesnaževal), in po potrebi izvajanje popravnih ukrepov.

1.1.2   Spremljanje

| BAT 6. | Najboljša razpoložljiva tehnika je, da se vsaj enkrat na leto spremljajo:







  — | letna poraba vode, energije in materialov, |
| --- | --- | --- |

BAT 6.

—

letna poraba vode, energije in materialov,

| — | letna količina nastale odpadne vode, |
| --- | --- |

—

letna količina nastale odpadne vode,

| — | letna količina vsake vrste nastalih ostankov in vsake vrste odpadkov, namenjenih za odstranjevanje. |
| --- | --- |

—

letna količina vsake vrste nastalih ostankov in vsake vrste odpadkov, namenjenih za odstranjevanje.

Opis

Spremljanje se lahko izvaja z neposrednimi meritvami, izračuni ali evidentiranjem, na primer z uporabo ustreznih števcev ali računov. Spremljanje je razčlenjeno na najustreznejšo raven (npr. na raven postopka ali naprave) ter upošteva morebitne večje spremembe v napravi.

| BAT 7. | Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje kanaliziranih emisij v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.












  Snov/parameter | Specifični procesi | Sektor | Standardi | Najmanjša pogostost spremljanja (4) | Spremljanje, povezano z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | Segrevanje vložka (5) | HR, CR, WD, HDC | EN 15058  (6) | Enkrat na leto | BAT 22 |
| Segrevanje galvanske kadi  (5) | HDC žic, BG | Enkrat na leto |
| Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo
  Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem | HR, CR, HDC, WD | Enkrat na leto | BAT 29 |
| Prah | Segrevanje vložka | HR, CR, WD, HDC | EN 13284-1 (6)
  ,
   (7) | Stalno za vsak odvodnik z masnimi pretoki prahu
  > 2 kg/h
  Enkrat vsakih šest mesecev za vsak odvodnik z masnimi pretoki prahu med 0,1 kg/h in 2 kg/h
  Enkrat na leto za vsak odvodnik z masnimi pretoki prahu
  < 0,1 kg/h | BAT 20 |
| Vroče potapljanje po fluksiranju | HDC, BG | Enkrat na leto (8) | BAT 26 |
| Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo
  Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem ali izhlapevanjem | HR, CR, HDC, WD | Enkrat na leto | BAT 29 |
| Mehanska obdelava (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamensko čiščenje (razen ročnega plamenskega čiščenja) in varjenje | HR | Enkrat na leto | BAT 42 |
| Odvitje, mehansko predhodno razškajanje, izravnavanje in varjenje | CR | Enkrat na leto | BAT 46 |
| Svinčeve kopeli | WD | Enkrat na leto | BAT 51 |
| Suho vlečenje | Enkrat na leto | BAT 52 |
| HCl | Dekapiranje s klorovodikovo kislino | HR, CR, HDC, WD | EN 1911 (6) | Enkrat na leto | BAT 24 |
| Dekapiranje in odstranjevanje plasti s klorovodikovo kislino | BG | Enkrat na leto | BAT 62 |
| Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo | HR, CR, HDC, WD | Enkrat na leto | BAT 29 |
| Dekapiranje in odstranjevanje plasti s klorovodikovo kislino v odprtih dekapirnih kopelih | BG | Standard EN ni na voljo | Enkrat na leto (9) | BAT 62 |
| HF | Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino | HR, CR, HDC | Standard EU v pripravi (6) | Enkrat na leto | BAT 24 |
| Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem ali izhlapevanjem | HR, CR | Enkrat na leto | BAT 29 |
| Kovine | Ni | Mehanska obdelava (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamensko čiščenje (razen ročnega plamenskega čiščenja) in varjenje | HR | EN 14385 | Enkrat na leto (10) | BAT 42 |
| Odvitje, mehansko predhodno razškajanje, izravnavanje in varjenje | CR | Enkrat na leto (10) | BAT 46 |
| Pb | Mehanska obdelava (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamensko čiščenje (razen ročnega plamenskega čiščenja) in varjenje | HR | Enkrat na leto (10) | BAT 42 |
| Odvitje, mehansko predhodno razškajanje, izravnavanje in varjenje | CR | Enkrat na leto (10) | BAT 46 |
| Svinčeve kopeli | WD | Enkrat na leto | BAT 51 |
| Zn | Vroče potapljanje po fluksiranju | HDC, BG | Enkrat na leto (8) | BAT 26 |
| NH3 | Če se uporabljata selektivna nekatalitska redukcija in/ali selektivna katalitska redukcija | HR, CR, WD, HDC | EN ISO 21877 (6) | Enkrat na leto | BAT 22,
  BAT 25,
  BAT 29 |
| NOX | Segrevanje vložka (5) | HR, CR, WD, HDC | EN 14792  (6) | Stalno za vsak odvodnik z masnimi pretoki NOX

  > 15 kg/h
  Enkrat vsakih šest mesecev za vsak odvodnik z masnimi pretoki NOX med 1 kg/h in 15 kg/h
  Enkrat na leto za vsak odvodnik z masnimi pretoki NOX

  < 1 kg/h | BAT 22 |
| Segrevanje galvanske kadi  (5) | HDC žic, BG | Enkrat na leto |
| Dekapiranje samo z dušikovo kislino ali v kombinaciji z drugimi kislinami | HR, CR | Enkrat na leto | BAT 25 |
| Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo
  Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem ali izhlapevanjem | HR, CR, WD, HDC | Enkrat na leto | BAT 29 |
| SO2 | Segrevanje vložka (11) | HR, CR, WD, nanašanje premaza na pločevino s HDC | EN 14791  (6) | Stalno za vsak odvodnik z masnimi pretoki SO2 > 10 kg/h
  Enkrat vsakih šest mesecev za vsak odvodnik z masnimi pretoki SO2 med 1 kg/h in 10 kg/h
  Enkrat na leto za vsak odvodnik z masnimi pretoki
  SO2 > 1 kg/h | BAT 21 |
| Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo | HR, CR, HDC, WD | Enkrat na leto (8) | BAT 29 |
| SOX | Dekapiranje z žveplovo kislino | HR, CR, HDC, WD | Enkrat na leto | BAT 24 |
| BG |
| Skupni hlapni organski ogljik | Razmaščevanje | CR, HDC | EN 12619  (6) | Enkrat na leto (8) | BAT 23 |
| Valjanje, mokro tempranje in dodelava | CR | Enkrat na leto (8) | BAT 48 |
| Svinčeve kopeli | WD | Enkrat na leto (8) | – |
| Oljne kalilne kopeli | WD | Enkrat na leto (8) | BAT 53 |

BAT 7.

Snov/parameter

Specifični procesi

Sektor

Standardi

Najmanjša pogostost spremljanja (4)

Spremljanje, povezano z

CO

Segrevanje vložka (5)

HR, CR, WD, HDC

EN 15058  (6)

Enkrat na leto

BAT 22

Segrevanje galvanske kadi  (5)

HDC žic, BG

Enkrat na leto

Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo

Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem

HR, CR, HDC, WD

Enkrat na leto

BAT 29

Prah

Segrevanje vložka

HR, CR, WD, HDC

EN 13284-1 (6)
  ,
   (7)

Stalno za vsak odvodnik z masnimi pretoki prahu

> 2 kg/h

Enkrat vsakih šest mesecev za vsak odvodnik z masnimi pretoki prahu med 0,1 kg/h in 2 kg/h

Enkrat na leto za vsak odvodnik z masnimi pretoki prahu

< 0,1 kg/h

BAT 20

Vroče potapljanje po fluksiranju

HDC, BG

Enkrat na leto (8)

BAT 26

Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo

Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem ali izhlapevanjem

HR, CR, HDC, WD

Enkrat na leto

BAT 29

Mehanska obdelava (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamensko čiščenje (razen ročnega plamenskega čiščenja) in varjenje

HR

Enkrat na leto

BAT 42

Odvitje, mehansko predhodno razškajanje, izravnavanje in varjenje

CR

Enkrat na leto

BAT 46

Svinčeve kopeli

WD

Enkrat na leto

BAT 51

Suho vlečenje

Enkrat na leto

BAT 52

HCl

Dekapiranje s klorovodikovo kislino

HR, CR, HDC, WD

EN 1911 (6)

Enkrat na leto

BAT 24

Dekapiranje in odstranjevanje plasti s klorovodikovo kislino

BG

Enkrat na leto

BAT 62

Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo

HR, CR, HDC, WD

Enkrat na leto

BAT 29

Dekapiranje in odstranjevanje plasti s klorovodikovo kislino v odprtih dekapirnih kopelih

BG

Standard EN ni na voljo

Enkrat na leto (9)

BAT 62

HF

Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino

HR, CR, HDC

Standard EU v pripravi (6)

Enkrat na leto

BAT 24

Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem ali izhlapevanjem

HR, CR

Enkrat na leto

BAT 29

Kovine

Ni

Mehanska obdelava (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamensko čiščenje (razen ročnega plamenskega čiščenja) in varjenje

HR

EN 14385

Enkrat na leto (10)

BAT 42

Odvitje, mehansko predhodno razškajanje, izravnavanje in varjenje

CR

Enkrat na leto (10)

BAT 46

Pb

Mehanska obdelava (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamensko čiščenje (razen ročnega plamenskega čiščenja) in varjenje

HR

Enkrat na leto (10)

BAT 42

Odvitje, mehansko predhodno razškajanje, izravnavanje in varjenje

CR

Enkrat na leto (10)

BAT 46

Svinčeve kopeli

WD

Enkrat na leto

BAT 51

Zn

Vroče potapljanje po fluksiranju

HDC, BG

Enkrat na leto (8)

BAT 26

NH3

Če se uporabljata selektivna nekatalitska redukcija in/ali selektivna katalitska redukcija

HR, CR, WD, HDC

EN ISO 21877 (6)

Enkrat na leto

BAT 22,

BAT 25,

BAT 29

NOX

Segrevanje vložka (5)

HR, CR, WD, HDC

EN 14792  (6)

Stalno za vsak odvodnik z masnimi pretoki NOX

> 15 kg/h

Enkrat vsakih šest mesecev za vsak odvodnik z masnimi pretoki NOX med 1 kg/h in 15 kg/h

Enkrat na leto za vsak odvodnik z masnimi pretoki NOX

< 1 kg/h

BAT 22

Segrevanje galvanske kadi  (5)

HDC žic, BG

Enkrat na leto

Dekapiranje samo z dušikovo kislino ali v kombinaciji z drugimi kislinami

HR, CR

Enkrat na leto

BAT 25

Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo

Predelava mešane kisline z brizgalnim praženjem ali izhlapevanjem

HR, CR, WD, HDC

Enkrat na leto

BAT 29

SO2

Segrevanje vložka (11)

HR, CR, WD, nanašanje premaza na pločevino s HDC

EN 14791  (6)

Stalno za vsak odvodnik z masnimi pretoki SO2 > 10 kg/h

Enkrat vsakih šest mesecev za vsak odvodnik z masnimi pretoki SO2 med 1 kg/h in 10 kg/h

Enkrat na leto za vsak odvodnik z masnimi pretoki

SO2 > 1 kg/h

BAT 21

Predelava klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo

HR, CR, HDC, WD

Enkrat na leto (8)

BAT 29

SOX

Dekapiranje z žveplovo kislino

HR, CR, HDC, WD

Enkrat na leto

BAT 24

BG

Skupni hlapni organski ogljik

Razmaščevanje

CR, HDC

EN 12619  (6)

Enkrat na leto (8)

BAT 23

Valjanje, mokro tempranje in dodelava

CR

Enkrat na leto (8)

BAT 48

Svinčeve kopeli

WD

Enkrat na leto (8)

–

Oljne kalilne kopeli

WD

Enkrat na leto (8)

BAT 53

| BAT 8. | Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljanje emisij v vodo, in sicer vsaj tako pogosto, kot je navedeno v nadaljevanju, in v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.











  Snov/parameter | Specifični procesi | Standardi | Najmanjša pogostost spremljanja (12) | Spremljanje, povezano z |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupne suspendirane trdne snovi (13) | Vsi postopki | EN 872 | Enkrat na teden (14) | BAT 31 |
| Skupni organski ogljik (TOC) (13)
  ,
   (15) | Vsi postopki | EN 1484 | Enkrat na mesec |
| Kemijska potreba po kisiku (KPK) (13)
  ,
   (15) | Vsi postopki | Standard EN ni na voljo |
| Indeks ogljikovodikovega olja (HOI) (16) | Vsi postopki | EN ISO 9377-2 | Enkrat na mesec |
| Kovine/metaloidi (16) | Bor | Postopki, pri katerih se uporablja boraks | Na voljo so različni standardi EN
  (npr.
  EN ISO 11885,
  EN ISO 17294-2) | Enkrat na mesec |
| Kadmij | Vsi postopki (17) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 11885, EN ISO 15586, EN ISO 17294-2) | Enkrat na mesec |
| Krom | Vsi postopki (17) |
| Železo | Vsi postopki |
| Nikelj | Vsi postopki (17) |
| Svinec | Vsi postopki (17) |
| Kositer | Nanos z vročim potapljanjem s kositrom |
| Cink | Vsi postopki (17) |
| Živo srebro | Vsi postopki (17) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 12846, EN ISO 17852) |
| Šestvalentni krom | Dekapiranje visokolegiranega jekla ali pasiviranje s spojinami šestvalentnega kroma | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) |
| Skupni fosfor (skupni P) (13) | Fosfatiranje | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 6878, EN ISO 11885, EN ISO 15681-1 in -2) | Enkrat na mesec |
| Fluorid (F-) (16) | Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino | EN ISO 10304-1 | Enkrat na mesec |

BAT 8.

Snov/parameter

Specifični procesi

Standardi

Najmanjša pogostost spremljanja (12)

Spremljanje, povezano z

Skupne suspendirane trdne snovi (13)

Vsi postopki

EN 872

Enkrat na teden (14)

BAT 31

Skupni organski ogljik (TOC) (13)
  ,
   (15)

Vsi postopki

EN 1484

Enkrat na mesec

Kemijska potreba po kisiku (KPK) (13)
  ,
   (15)

Vsi postopki

Standard EN ni na voljo

Indeks ogljikovodikovega olja (HOI) (16)

Vsi postopki

EN ISO 9377-2

Enkrat na mesec

Kovine/metaloidi (16)

Bor

Postopki, pri katerih se uporablja boraks

Na voljo so različni standardi EN

(npr.

EN ISO 11885,

EN ISO 17294-2)

Enkrat na mesec

Kadmij

Vsi postopki (17)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 11885, EN ISO 15586, EN ISO 17294-2)

Enkrat na mesec

Krom

Vsi postopki (17)

Železo

Vsi postopki

Nikelj

Vsi postopki (17)

Svinec

Vsi postopki (17)

Kositer

Nanos z vročim potapljanjem s kositrom

Cink

Vsi postopki (17)

Živo srebro

Vsi postopki (17)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 12846, EN ISO 17852)

Šestvalentni krom

Dekapiranje visokolegiranega jekla ali pasiviranje s spojinami šestvalentnega kroma

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Skupni fosfor (skupni P) (13)

Fosfatiranje

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 6878, EN ISO 11885, EN ISO 15681-1 in -2)

Enkrat na mesec

Fluorid (F-) (16)

Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino

EN ISO 10304-1

Enkrat na mesec

1.1.3   Nevarne snovi

| BAT 9. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje uporabe spojin šestvalentnega kroma pri pasiviranju je uporaba drugih raztopin, ki vsebujejo kovine (npr. mangan, cink, titanov fluorid, fosfate in/ali molibdate), ali raztopin organskih polimerov (npr. ki vsebujejo poliuretane ali poliestre). |
| --- | --- |

BAT 9.

Ustreznost

Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka (npr. kakovost površine, možnost barvanja, možnost varjenja, možnost oblikovanja, odpornost proti koroziji).

1.1.4   Energijska učinkovitost

| BAT 10. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje splošne energijske učinkovitosti naprave je uporaba obeh spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Načrt za energijsko učinkovitost in energetski pregledi | Načrt za energijsko učinkovitost je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) ter vključuje opredelitev in spremljanje specifične porabe energije pri dejavnosti/postopkih (glej BAT 6), določitev ključnih kazalnikov uspešnosti na letni osnovi (npr. MJ/t izdelkov) ter načrtovanje ciljev rednih izboljšav in s tem povezanih ukrepov.
  Energetski pregledi se izvajajo najmanj enkrat na leto, da se zagotovi izpolnitev ciljev načrta upravljanja energije.
  Načrt za energijsko učinkovitost in energetski pregledi se lahko vključijo v načrt za splošno energijsko učinkovitost večjega obrata (npr. za proizvodnjo železa in jekla). | Raven podrobnosti načrta za energijsko učinkovitost, energetskih pregledov in energijske bilance je na splošno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave ter vrstami uporabljenih virov energije. |
| b. | Energijska bilanca | Vsako leto se pripravi energijska bilanca, v kateri sta razčlenjeni poraba in proizvodnja energije (vključno z izvozom) po vrsti vira (npr. električna energija, zemeljski plin, procesni plini iz železarstva in jeklarstva, energija iz obnovljivih virov, uvožena toplota in/ali ohlajanje). Ta vključuje:






  — | opredelitev energijske meje postopkov, |

BAT 10.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Načrt za energijsko učinkovitost in energetski pregledi

Načrt za energijsko učinkovitost je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) ter vključuje opredelitev in spremljanje specifične porabe energije pri dejavnosti/postopkih (glej BAT 6), določitev ključnih kazalnikov uspešnosti na letni osnovi (npr. MJ/t izdelkov) ter načrtovanje ciljev rednih izboljšav in s tem povezanih ukrepov.

Energetski pregledi se izvajajo najmanj enkrat na leto, da se zagotovi izpolnitev ciljev načrta upravljanja energije.

Načrt za energijsko učinkovitost in energetski pregledi se lahko vključijo v načrt za splošno energijsko učinkovitost večjega obrata (npr. za proizvodnjo železa in jekla).

Raven podrobnosti načrta za energijsko učinkovitost, energetskih pregledov in energijske bilance je na splošno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave ter vrstami uporabljenih virov energije.

b.

Energijska bilanca

Vsako leto se pripravi energijska bilanca, v kateri sta razčlenjeni poraba in proizvodnja energije (vključno z izvozom) po vrsti vira (npr. električna energija, zemeljski plin, procesni plini iz železarstva in jeklarstva, energija iz obnovljivih virov, uvožena toplota in/ali ohlajanje). Ta vključuje:

—

opredelitev energijske meje postopkov,

| — | informacije o porabi energije v smislu dobavljene energije, |
| --- | --- |

—

informacije o porabi energije v smislu dobavljene energije,

| — | informacije o energiji, izvoženi iz naprave, |
| --- | --- |

—

informacije o energiji, izvoženi iz naprave,

| — | informacije o toku energije (npr. Sankeyjevi diagrami ali energijske bilance), ki kažejo, kako se energija porablja v celotnih postopkih. |
| --- | --- |

—

informacije o toku energije (npr. Sankeyjevi diagrami ali energijske bilance), ki kažejo, kako se energija porablja v celotnih postopkih.

| BAT 11. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti pri segrevanju (vključno s segrevanjem in sušenjem vložka ter segrevanjem kopeli in galvanskih kadi) je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zasnova in delovanje |
| a. | Optimalna zasnova peči za segrevanje vložka | To vključuje tehnike, kot so:






  — | optimizacija ključnih značilnosti peči (npr. število in vrsta gorilnikov, zračna tesnost in izolacija peči z uporabo ustreznih ognjevzdržnih materialov), |

BAT 11.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zasnova in delovanje

a.

Optimalna zasnova peči za segrevanje vložka

To vključuje tehnike, kot so:

—

optimizacija ključnih značilnosti peči (npr. število in vrsta gorilnikov, zračna tesnost in izolacija peči z uporabo ustreznih ognjevzdržnih materialov),

| — | zmanjšanje toplotnih izgub skozi odprtine vrat peči, na primer z uporabo več segmentov, ki jih je mogoče dvigniti, namesto enega v pečeh za kontinuirano ponovno segrevanje, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje toplotnih izgub skozi odprtine vrat peči, na primer z uporabo več segmentov, ki jih je mogoče dvigniti, namesto enega v pečeh za kontinuirano ponovno segrevanje,

| — | zmanjšanje števila struktur, ki podpirajo vložek, v peči (npr. nosilci, podporni stebri) in uporaba ustrezne izolacije za zmanjšanje toplotnih izgub zaradi vodnega hlajenja podpornih konstrukcij v pečeh za kontinuirano ponovno segrevanje. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje števila struktur, ki podpirajo vložek, v peči (npr. nosilci, podporni stebri) in uporaba ustrezne izolacije za zmanjšanje toplotnih izgub zaradi vodnega hlajenja podpornih konstrukcij v pečeh za kontinuirano ponovno segrevanje.

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

b.

Optimalna zasnova galvanske kadi

To vključuje tehnike, kot sta:

| — | enakomerno segrevanje sten galvanske kadi (npr. z visokohitrostnimi gorilniki ali zasnovo s sevali), |
| --- | --- |

—

enakomerno segrevanje sten galvanske kadi (npr. z visokohitrostnimi gorilniki ali zasnovo s sevali),

| — | zmanjšanje toplotnih izgub iz peči z izoliranimi zunanjimi/notranjimi stenami (npr. keramična obloga). |
| --- | --- |

—

zmanjšanje toplotnih izgub iz peči z izoliranimi zunanjimi/notranjimi stenami (npr. keramična obloga).

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

c.

Optimalno delovanje galvanske kadi

To vključuje tehnike, kot je:

zmanjšanje toplotnih izgub iz galvanske kadi pri nanosu z vročim potapljanjem žic ali pri šaržni galvanizaciji, na primer z uporabo izoliranih pokrovov med mirovanjem.

Splošno ustrezna.

d.

Optimizacija zgorevanja

Glej oddelek 1.7.1.

Splošno ustrezna.

e.

Avtomatizacija in nadzor peči

Glej oddelek 1.7.1.

Splošno ustrezna.

f.

Sistem ravnanja s procesnimi plini

Glej oddelek 1.7.1.

Uporablja se kurilna vrednost procesnih plinov iz železarstva in jeklarstva in/ali plina, bogatega s CO, iz proizvodnje ferokroma.

Ustrezna samo, kadar so na voljo procesni plini iz železarstva in jeklarstva in/ali plin, bogat s CO, iz proizvodnje ferokroma.

g.

Šaržno žarjenje s 100-odstotnim vodikom

Šaržno žarjenje se izvaja v pečeh z uporabo 100-odstotnega vodika kot zaščitnega plina s povečano toplotno prevodnostjo.

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

h.

Zgorevanje s kisikom

Glej oddelek 1.7.1.

Ustreznost je lahko omejena za peči, s katerimi se predeluje visokolegirano jeklo.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove peči in potrebe po minimalnem pretoku odpadnih plinov.

Ni ustrezna za peči, opremljene z gorilniki s sevalno cevjo.

i.

Brezplamensko zgorevanje

Glej oddelek 1.7.1.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove peči (tj. prostornine peči, prostora za gorilnike, razdalje med gorilniki) in potrebe po spremembi ognjevzdržne obloge.

Ustreznost je lahko omejena za postopke, pri katerih je potreben natančen nadzor temperature ali temperaturnega profila (npr. rekristalizacija).

Ni ustrezna za peči, ki delujejo pri temperaturi, nižji od temperature samovžiga, potrebne za brezplamensko zgorevanje, ali za peči, opremljene z gorilniki s sevalno cevjo.

j.

Impulzni gorilnik

Toplota, dovedena v peč, se nadzoruje s trajanjem gorenja gorilnikov ali zaporednim vžigom posameznih gorilnikov namesto prilagajanja pretoka zgorevalnega zraka in goriva.

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

Rekuperacija toplote dimnih plinov

k.

Predhodno segrevanje vložka

Vložek se predhodno segreje tako, da se vroči dimni plini vpihujejo neposredno nanj.

Ustrezna samo za kontinuirane peči za ponovno segrevanje. Ni ustrezna za peči, opremljene z gorilniki s sevalno cevjo.

l.

Sušenje obdelovancev

Pri šaržni galvanizaciji se za sušenje obdelovancev uporablja toplota dimnih plinov.

Splošno ustrezna.

m.

Predhodno segrevanje zgorevalnega zraka

Glej oddelek 1.7.1.

To se lahko na primer doseže z regenerativnimi ali rekuperacijskimi gorilniki. Doseči je treba ravnovesje med povečanjem rekuperacije toplote dimnih plinov in zmanjšanjem emisij NOX.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora za namestitev regenerativnih gorilnikov.

n.

Kotel na odpadno toploto

Toplota vročih dimnih plinov se uporablja za proizvodnjo pare ali vroče vode, ki se uporablja v drugih postopkih (npr. za segrevanje dekapirnih in fluksirnih kopeli), za daljinsko segrevanje ali proizvodnjo električne energije.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora in/ali ustrezne potrebe po pari ali vroči vodi.

Nadaljnje posebne tehnike za povečanje energijske učinkovitosti za posamezne sektorje so navedene v oddelkih 1.2.1, 1.3.1 in 1.4.1 teh zaključkov o BAT.

Preglednica 1.1

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo energije za segrevanje vložka pri toplem valjanju

| Specifični procesi
  Izdelki iz jekla na koncu postopka valjanja | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Ponovno segrevanje vložka |
| Vroče valjana navitja (trakovi) | MJ/t | 1 200 –1 500  (18) |
| Debela pločevina | MJ/t | 1 400 –2 000  (19) |
| Palice | MJ/t | 600 –1 900  (19) |
| Nosilci, gredice, tirnice, cevi | MJ/t | 1 400 –2 200 |
| Vmesno segrevanje vložka | | |
| Palice, cevi | MJ/t | 100 –900 |
| Naknadno segrevanje vložka |
| Debela pločevina | MJ/t | 1 000 –2 000 |
| Palice | MJ/t | 1 400 –3 000  (20) |

Specifični procesi

Izdelki iz jekla na koncu postopka valjanja

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(letno povprečje)

Ponovno segrevanje vložka

Vroče valjana navitja (trakovi)

MJ/t

1 200 –1 500  (18)

Debela pločevina

MJ/t

1 400 –2 000  (19)

Palice

MJ/t

600 –1 900  (19)

Nosilci, gredice, tirnice, cevi

MJ/t

1 400 –2 200

Vmesno segrevanje vložka

Palice, cevi

MJ/t

100 –900

Naknadno segrevanje vložka

Debela pločevina

MJ/t

1 000 –2 000

Palice

MJ/t

1 400 –3 000  (20)

Preglednica 1.2

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT, za specifično porabo energije pri žarjenju po hladnem valjanju

| Specifični procesi | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Žarjenje po hladnem valjanju (šaržno in kontinuirano) | MJ/t | 600 –1 200  (21)
  ,
   (22) |

Specifični procesi

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(letno povprečje)

Žarjenje po hladnem valjanju (šaržno in kontinuirano)

MJ/t

600 –1 200  (21)
  ,
   (22)

Preglednica 1.3

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT, za specifično porabo energije za segrevanje vložka pred nanosom z vročim potapljanjem

| Specifični procesi | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Segrevanje vložka pred nanosom z vročim potapljanjem | MJ/t | 700 –1 100  (23) |

Specifični procesi

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(letno povprečje)

Segrevanje vložka pred nanosom z vročim potapljanjem

MJ/t

700 –1 100  (23)

Preglednica 1.4

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo energije pri šaržni galvanizaciji

| Specifični procesi | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Šaržna galvanizacija | kWh/t | 300 –800  (24)
  ,
   (25)
  ,
   (26) |

Specifični procesi

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(letno povprečje)

Šaržna galvanizacija

kWh/t

300 –800  (24)
  ,
   (25)
  ,
   (26)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 6.

1.1.5   Učinkovita raba materialov

| BAT 12. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri razmaščevanju in zmanjšanje nastajanja izrabljene raztopine za razmaščevanje je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Preprečevanje ali zmanjševanje potrebe po razmaščevanju |
| a. | Uporaba vložkov, ki so čim manj onesnaženi z oljem in maščobami | Z uporabo vložkov, ki so manj onesnaženi z oljem in maščobami, se podaljša življenjska doba raztopine za razmaščevanje. | Ustreznost je lahko omejena, če ni mogoče vplivati na kakovost vložkov. |
| b. | Uporaba peči z neposrednim plamenom v primeru nanosa z vročim potapljanjem pločevine | Olje na površini pločevine zgori v peči z neposrednim plamenom. Razmaščevanje pred pečjo je morda potrebno za nekatere visokokakovostne izdelke ali v primeru pločevine z veliko količino ostankov olja. | Ustreznost je lahko omejena, če je potrebna zelo visoka stopnja čistosti površine in oprijema cinka. |
| Optimizacija razmaščevanja |
| c. | Splošne tehnike za večjo učinkovitost razmaščevanja | Te vključujejo tehnike, kot sta:






  — | spremljanje in optimizacija temperature in koncentracije razmaščevalnih sredstev v raztopini za razmaščevanje; |

BAT 12.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Preprečevanje ali zmanjševanje potrebe po razmaščevanju

a.

Uporaba vložkov, ki so čim manj onesnaženi z oljem in maščobami

Z uporabo vložkov, ki so manj onesnaženi z oljem in maščobami, se podaljša življenjska doba raztopine za razmaščevanje.

Ustreznost je lahko omejena, če ni mogoče vplivati na kakovost vložkov.

b.

Uporaba peči z neposrednim plamenom v primeru nanosa z vročim potapljanjem pločevine

Olje na površini pločevine zgori v peči z neposrednim plamenom. Razmaščevanje pred pečjo je morda potrebno za nekatere visokokakovostne izdelke ali v primeru pločevine z veliko količino ostankov olja.

Ustreznost je lahko omejena, če je potrebna zelo visoka stopnja čistosti površine in oprijema cinka.

Optimizacija razmaščevanja

c.

Splošne tehnike za večjo učinkovitost razmaščevanja

Te vključujejo tehnike, kot sta:

—

spremljanje in optimizacija temperature in koncentracije razmaščevalnih sredstev v raztopini za razmaščevanje;

| — | povečanje učinka raztopine za razmaščevanje na vložek (npr. s premikanjem vložka, mešanjem raztopine za razmaščevanje ali uporabo ultrazvoka za ustvarjanje kavitacije v raztopini na površini, ki jo je treba razmastiti). |
| --- | --- |

—

povečanje učinka raztopine za razmaščevanje na vložek (npr. s premikanjem vložka, mešanjem raztopine za razmaščevanje ali uporabo ultrazvoka za ustvarjanje kavitacije v raztopini na površini, ki jo je treba razmastiti).

Splošno ustrezna.

d.

Zmanjšanje izvleka raztopine za razmaščevanje

To vključuje tehnike, kot sta:

| — | uporaba otiralnih valjev, na primer v primeru kontinuiranega razmaščevanja traku; |
| --- | --- |

—

uporaba otiralnih valjev, na primer v primeru kontinuiranega razmaščevanja traku;

| — | zagotovitev dovolj časa za odtekanje, na primer s počasnim dvigovanjem obdelovancev. |
| --- | --- |

—

zagotovitev dovolj časa za odtekanje, na primer s počasnim dvigovanjem obdelovancev.

Splošno ustrezna.

e.

Obratno kaskadno razmaščevanje

Razmaščevanje se izvaja v dveh ali več zaporednih kopelih, pri čemer se vložek premika iz najbolj onesnažene razmaščevalne kopeli v najčistejšo.

Splošno ustrezna.

Podaljšanje življenjske dobe razmaščevalnih kopeli

f.

Čiščenje in ponovna uporaba raztopine za razmaščevanje

Za čiščenje raztopine za razmaščevanje za ponovno uporabo se uporabljajo magnetno ločevanje, ločevanje olja (npr. posnemalke, odvodni žlebi, pregrade), mikro- ali ultrafiltracija ali biološko čiščenje.

Splošno ustrezna.

| BAT 13. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri dekapiranju in zmanjšanje nastajanja izrabljene kisline za dekapiranje, kadar se ta segreva, je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik in ne uporaba neposrednega vbrizgavanja pare.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Segrevanje kisline s toplotnimi izmenjevalniki | Toplotni izmenjevalniki, odporni proti koroziji, se potopijo v kislino za dekapiranje za posredno segrevanje, na primer s paro. |
| b. | Segrevanje kisline s potopnim zgorevanjem | Zgorevalni plini prehajajo skozi kislino za dekapiranje in sproščajo energijo z neposrednim prenosom toplote. |

BAT 13.

Tehnika

Opis

a.

Segrevanje kisline s toplotnimi izmenjevalniki

Toplotni izmenjevalniki, odporni proti koroziji, se potopijo v kislino za dekapiranje za posredno segrevanje, na primer s paro.

b.

Segrevanje kisline s potopnim zgorevanjem

Zgorevalni plini prehajajo skozi kislino za dekapiranje in sproščajo energijo z neposrednim prenosom toplote.

| BAT 14. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri dekapiranju in zmanjšanje nastajanja izrabljene kisline za dekapiranje je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Preprečevanje ali zmanjševanje potrebe po dekapiranju |
| a. | Zmanjšanje korozije jekla | To vključuje tehnike, kot so:






  — | čim hitrejše hlajenje vroče valjanega jekla, odvisno od specifikacij izdelka, |

BAT 14.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Preprečevanje ali zmanjševanje potrebe po dekapiranju

a.

Zmanjšanje korozije jekla

To vključuje tehnike, kot so:

—

čim hitrejše hlajenje vroče valjanega jekla, odvisno od specifikacij izdelka,

| — | skladiščenje vložkov na območjih, zaščitenih s streho, |
| --- | --- |

—

skladiščenje vložkov na območjih, zaščitenih s streho,

| — | omejitev trajanja skladiščenja vložka. |
| --- | --- |

—

omejitev trajanja skladiščenja vložka.

Splošno ustrezna.

b.

Mehansko (predhodno) razškajanje

To vključuje tehnike, kot so:

| — | peskanje, |
| --- | --- |

—

peskanje,

| — | upogibanje, |
| --- | --- |

—

upogibanje,

| — | brušenje, |
| --- | --- |

—

brušenje,

| — | krtačenje, |
| --- | --- |

—

krtačenje,

| — | raztezanje in izravnavanje. |
| --- | --- |

—

raztezanje in izravnavanje.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka.

c.

Elektrolitsično preddekapiranje visokolegiranega jekla

Uporaba vodne raztopine natrijevega sulfata (Na2SO4) za predhodno obdelavo visokolegiranega jekla pred dekapiranjem z mešano kislino, da se pospeši in izboljša odstranjevanje oksidne plasti na površini (škaje). Odpadna voda, ki vsebuje šestvalentni krom, se očisti s tehniko BAT 31(f).

Ustrezna samo za hladno valjanje.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

Optimizacija dekapiranja

d.

Spiranje po alkalnem razmaščevanju

Prenos alkalne raztopine za razmaščevanje v dekapirno kopel se zmanjša z spiranjem vložka po razmaščevanju.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

e.

Splošne tehnike za večjo učinkovitost dekapiranja

Te vključujejo tehnike, kot so:

| — | optimizacija temperature dekapiranja za pospešitev dekapiranja ob hkratnem zmanjšanju emisij kislin, |
| --- | --- |

—

optimizacija temperature dekapiranja za pospešitev dekapiranja ob hkratnem zmanjšanju emisij kislin,

| — | optimizacija sestave dekapirne kopeli (npr. koncentracije kisline in železa), |
| --- | --- |

—

optimizacija sestave dekapirne kopeli (npr. koncentracije kisline in železa),

| — | optimizacija časa dekapiranje, da se prepreči prekomerno dekapiranje, |
| --- | --- |

—

optimizacija časa dekapiranje, da se prepreči prekomerno dekapiranje,

| — | preprečevanje velikih sprememb sestave dekapirne kopeli s pogostim dodajanjem sveže kisline. |
| --- | --- |

—

preprečevanje velikih sprememb sestave dekapirne kopeli s pogostim dodajanjem sveže kisline.

Splošno ustrezna.

f.

Čiščenje dekapirne kopeli in ponovna uporaba proste kisline

Za odstranjevanje delcev iz kisline za dekapiranje se uporablja čistilni tokokrog, na primer s filtracijo, sledi pa mu obnavljanje proste kisline z ionsko izmenjavo, na primer z uporabo smol.

Ni ustrezna, če se uporablja kaskadno dekapiranje (ali podoben postopek), saj ta postopek povzroča zelo nizke ravni proste kisline.

g.

Obratno kaskadno dekapiranje

Dekapiranje se izvaja v dveh ali več zaporednih kopelih, pri čemer se vložek premika iz kopeli z najnižjo koncentracijo kisline do kopeli z najvišjo koncentracijo.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

h.

Zmanjšanje izvleka kisline za dekapiranje

To vključuje tehnike, kot so:

| — | uporaba otiralnih valjev, na primer v primeru kontinuiranega dekapiranja traku, |
| --- | --- |

—

uporaba otiralnih valjev, na primer v primeru kontinuiranega dekapiranja traku,

| — | zagotovitev dovolj časa za odtekanje, na primer s počasnim dvigovanjem obdelovancev, |
| --- | --- |

—

zagotovitev dovolj časa za odtekanje, na primer s počasnim dvigovanjem obdelovancev,

| — | uporaba vibrirajočih navitij valjane žice. |
| --- | --- |

—

uporaba vibrirajočih navitij valjane žice.

Splošno ustrezna.

i.

Turbulentno dekapiranje

To vključuje tehnike, kot sta:

| — | vbrizgavanje kisline za dekapiranje pod visokim tlakom skozi šobe, |
| --- | --- |

—

vbrizgavanje kisline za dekapiranje pod visokim tlakom skozi šobe,

| — | mešanje kisline za dekapiranje s potopljeno turbino. |
| --- | --- |

—

mešanje kisline za dekapiranje s potopljeno turbino.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

j.

Uporaba inhibitorjev dekapiranja

Kislini za dekapiranje se dodajo inhibitorji dekapiranja, da se kovinsko čisti deli vložka zaščitijo pred prekomernim dekapiranjem.

Ni ustrezna za visoko legirano jeklo.

Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka.

k.

Aktivirano dekapiranje pri dekapiranju s klorovodikovo kislino

Dekapiranje se izvaja z nizko koncentracijo klorovodikove kisline (tj. približno 4–6 mas. %) in visoko koncentracijo železa (tj. približno 120–180 g/l) pri temperaturi 20–25 °C.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.5

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo kisline za dekapiranje pri šaržni galvanizaciji

| Kislina za dekapiranje | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (triletno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Klorovodikova kislina, 28 mas. % | kg/t | 13 –30  (27) |

Kislina za dekapiranje

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(triletno povprečje)

Klorovodikova kislina, 28 mas. %

kg/t

13 –30  (27)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 6.

| BAT 15. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri fluksiranju in zmanjšanje količine izrabljene raztopine za fluksiranje, namenjene za odstranjevanje, je uporaba vseh tehnik (a), (b) in (c) v kombinaciji s spodaj navedeno tehniko (d) ali (e).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Spiranje obdelovancev po dekapiranju | Pri šaržni galvanizaciji se prenos železa v raztopino za fluksiranje zmanjša s spiranjem obdelovancev po dekapiranju. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora. |
| b. | Optimizirano delovanje fluksiranja | Kemijska sestava raztopine za fluksiranje se pogosto spremlja in prilagaja.
  Količina uporabljenega sredstva za fluksiranje se zmanjša na najnižjo raven, ki je potrebna za doseganje specifikacij izdelka. | Splošno ustrezna. |
| c. | Zmanjšanje izvleka raztopine za fluksiranje | Količina izvleka za fluksiranje se zmanjša tako, da se zagotovi dovolj časa za odtekanje. | Splošno ustrezna. |
| d. | Odstranjevanje železa in ponovna uporaba raztopine za fluksiranje | Železo se iz raztopine za fluksiranje odstrani z eno od naslednjih tehnik:






  — | elektrolitična oksidacija, |

BAT 15.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Spiranje obdelovancev po dekapiranju

Pri šaržni galvanizaciji se prenos železa v raztopino za fluksiranje zmanjša s spiranjem obdelovancev po dekapiranju.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

b.

Optimizirano delovanje fluksiranja

Kemijska sestava raztopine za fluksiranje se pogosto spremlja in prilagaja.

Količina uporabljenega sredstva za fluksiranje se zmanjša na najnižjo raven, ki je potrebna za doseganje specifikacij izdelka.

Splošno ustrezna.

c.

Zmanjšanje izvleka raztopine za fluksiranje

Količina izvleka za fluksiranje se zmanjša tako, da se zagotovi dovolj časa za odtekanje.

Splošno ustrezna.

d.

Odstranjevanje železa in ponovna uporaba raztopine za fluksiranje

Železo se iz raztopine za fluksiranje odstrani z eno od naslednjih tehnik:

—

elektrolitična oksidacija,

| — | oksidacija z uporabo zraka ali H2O2, |
| --- | --- |

—

oksidacija z uporabo zraka ali H2O2,

| — | ionska izmenjava. |
| --- | --- |

—

ionska izmenjava.

Raztopina za fluksiranje se po odstranitvi železa ponovno uporabi.

Ustreznost za obstoječe naprave za šaržno galvanizacijo je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

e.

Pridobivanje soli iz izrabljene raztopine za fluksiranje za proizvodnjo sredstev za fluksiranje

Izrabljena raztopina za fluksiranje se uporablja za pridobivanje soli, ki jih vsebuje, za proizvodnjo sredstev za fluksiranje. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje.

Ustreznost je lahko omejena glede na razpoložljivost trga.

| BAT 16. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materiala pri vročem potapljanju pri premazovanju žic in šaržni galvanizaciji ter zmanjšanje nastajanja odpadkov je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Zmanjšanje nastajanja gošče z dna | Nastajanje gošče z dna se zmanjša, na primer z zadostnim spiranjem po dekapiranju, odstranjevanjem železa iz raztopine za fluksiranje (glej BAT 15(d)), uporabo sredstev za fluksiranje z blagim učinkom dekapiranja in preprečevanjem lokalnega pregrevanja v galvanski kadi. |
| b. | Preprečevanje, zbiranje in ponovna uporaba obrizgov cinka pri šaržni galvanizaciji | Nastajanje obrizgov cinka iz galvanske kadi se zmanjša z zmanjšanjem prenosa raztopine za fluksiranje (glej BAT 26(b)). Obrizgi cinka, ki brizgnejo iz kadi, se zbirajo in ponovno uporabijo. Območje okoli kadi se redno čisti, da se zmanjša kontaminacija obrizgov. |
| c. | Zmanjšanje nastajanja cinkovega pepela | Nastajanje cinkovega pepela, tj. oksidacije cinka na površini kopeli, se zmanjša na primer z:






  — | zadostnim sušenjem obdelovancev/žic pred potopitvijo, |

BAT 16.

Tehnika

Opis

a.

Zmanjšanje nastajanja gošče z dna

Nastajanje gošče z dna se zmanjša, na primer z zadostnim spiranjem po dekapiranju, odstranjevanjem železa iz raztopine za fluksiranje (glej BAT 15(d)), uporabo sredstev za fluksiranje z blagim učinkom dekapiranja in preprečevanjem lokalnega pregrevanja v galvanski kadi.

b.

Preprečevanje, zbiranje in ponovna uporaba obrizgov cinka pri šaržni galvanizaciji

Nastajanje obrizgov cinka iz galvanske kadi se zmanjša z zmanjšanjem prenosa raztopine za fluksiranje (glej BAT 26(b)). Obrizgi cinka, ki brizgnejo iz kadi, se zbirajo in ponovno uporabijo. Območje okoli kadi se redno čisti, da se zmanjša kontaminacija obrizgov.

c.

Zmanjšanje nastajanja cinkovega pepela

Nastajanje cinkovega pepela, tj. oksidacije cinka na površini kopeli, se zmanjša na primer z:

—

zadostnim sušenjem obdelovancev/žic pred potopitvijo,

| — | preprečevanjem nepotrebnih motenj v kopeli med proizvodnjo, tudi med posnemanjem, |
| --- | --- |

—

preprečevanjem nepotrebnih motenj v kopeli med proizvodnjo, tudi med posnemanjem,

| — | pri kontinuiranem vročem potapljanju žic z zmanjšanjem površine kopeli, ki je v stiku z zrakom, s plavajočim ognjevzdržnim pokrovom. |
| --- | --- |

—

pri kontinuiranem vročem potapljanju žic z zmanjšanjem površine kopeli, ki je v stiku z zrakom, s plavajočim ognjevzdržnim pokrovom.

| BAT 17. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov in zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, pri fosfatiranju in pasiviranju je uporaba spodaj navedene tehnike (a) in tehnike (b) ali (c).








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| Podaljšanje življenjske dobe kopeli za obdelavo |
| a. | Čiščenje in ponovna uporaba raztopine za fosfatiranje ali pasiviranje | Za čiščenje raztopine za fosfatiranje ali pasiviranje za ponovno uporabo se uporablja čistilni tokokrog, na primer s filtracijo. |
| Optimizacija obdelave |
| b. | Uporaba valjalnih prevlečnih strojev za trakove | Za nanašanje plasti za pasiviranje ali plasti, ki vsebuje fosfat, na površino trakov se uporabljajo valjalni prevlečni stroji. To omogoča boljši nadzor nad debelino plasti in s tem zmanjšanje porabe kemikalij. |
| c. | Zmanjšanje izvleka kemične raztopine | Količina izvleka raztopine se čim bolj zmanjša, na primer s pošiljanjem trakov skozi otiralne valje ali zagotovitvijo dovolj časa za odtekanje z obdelovancev. |

BAT 17.

Tehnika

Opis

Podaljšanje življenjske dobe kopeli za obdelavo

a.

Čiščenje in ponovna uporaba raztopine za fosfatiranje ali pasiviranje

Za čiščenje raztopine za fosfatiranje ali pasiviranje za ponovno uporabo se uporablja čistilni tokokrog, na primer s filtracijo.

Optimizacija obdelave

b.

Uporaba valjalnih prevlečnih strojev za trakove

Za nanašanje plasti za pasiviranje ali plasti, ki vsebuje fosfat, na površino trakov se uporabljajo valjalni prevlečni stroji. To omogoča boljši nadzor nad debelino plasti in s tem zmanjšanje porabe kemikalij.

c.

Zmanjšanje izvleka kemične raztopine

Količina izvleka raztopine se čim bolj zmanjša, na primer s pošiljanjem trakov skozi otiralne valje ali zagotovitvijo dovolj časa za odtekanje z obdelovancev.

| BAT 18. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine izrabljene kisline za dekapiranje, namenjene za odstranjevanje, je predelava izrabljenih kislin za dekapiranje (tj. klorovodikove kisline, žveplove kisline in mešane kisline). Nevtralizacija izrabljenih kislin za dekapiranje ali uporaba izrabljenih kislin za dekapiranje za ločevanje emulzij nista najboljši razpoložljivi tehniki. |
| --- | --- |

BAT 18.

Opis

Tehnike za predelavo izrabljene kisline za dekapiranje na kraju samem ali drugje vključujejo:

| i. | brizgalno praženje ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo za predelavo klorovodikove kisline; |
| --- | --- |

i.

brizgalno praženje ali uporabo reaktorjev z zvrtinčeno plastjo za predelavo klorovodikove kisline;

| ii. | kristalizacijo železovega sulfata za predelavo žveplove kisline; |
| --- | --- |

ii.

kristalizacijo železovega sulfata za predelavo žveplove kisline;

| iii. | brizgalno praženje, izhlapevanje, ionsko izmenjavo ali difuzijsko dializo za predelavo mešane kisline; |
| --- | --- |

iii.

brizgalno praženje, izhlapevanje, ionsko izmenjavo ali difuzijsko dializo za predelavo mešane kisline;

| iv. | uporabo izrabljene kisline za dekapiranje kot sekundarne surovine (npr. za proizvodnjo železovega klorida ali pigmentov). |
| --- | --- |

iv.

uporabo izrabljene kisline za dekapiranje kot sekundarne surovine (npr. za proizvodnjo železovega klorida ali pigmentov).

Ustreznost

Če je pri šaržni galvanizaciji uporaba izrabljene kisline za dekapiranje kot sekundarne surovine omejena zaradi tržne nerazpoložljivosti, se lahko izrabljena kislina za dekapiranje izjemoma nevtralizira.

Nadaljnje posebne tehnike za povečanje učinkovitosti rabe materialov za posamezne sektorje so navedene v oddelkih 1.2.2, 1.3.2, 1.4.2, 1.5.1 in 1.6.1 teh zaključkov o BAT.

1.1.6   Poraba vode in nastajanje odpadne vode

| BAT 19. | Najboljša razpoložljiva tehnika za optimizacijo porabe vode, izboljšanje možnosti recikliranja vode in zmanjšanje količine nastale odpadne vode je uporaba tehnik (a) in (b) ter ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik (c) do (h).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Načrt za upravljanje porabe vode in pregledi v zvezi s porabo vode | Načrt za upravljanje porabe vode in pregledi v zvezi s porabo vode so del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in vključujejo:






  — | diagrame toka in masno bilanco vode za napravo, |

BAT 19.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Načrt za upravljanje porabe vode in pregledi v zvezi s porabo vode

Načrt za upravljanje porabe vode in pregledi v zvezi s porabo vode so del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in vključujejo:

—

diagrame toka in masno bilanco vode za napravo,

| — | opredelitev ciljev glede učinkovite porabe vode, |
| --- | --- |

—

opredelitev ciljev glede učinkovite porabe vode,

| — | izvajanje tehnik za optimizacijo porabe vode (npr. nadzor porabe vode, recikliranje vode, odkrivanje in popravilo puščanja). |
| --- | --- |

—

izvajanje tehnik za optimizacijo porabe vode (npr. nadzor porabe vode, recikliranje vode, odkrivanje in popravilo puščanja).

Pregledi v zvezi s porabo vode se izvajajo najmanj enkrat na leto, da se zagotovi izpolnitev ciljev načrta za upravljanje porabe vode.

Načrt za upravljanje porabe vode in pregledi v zvezi s porabo vode se lahko vključijo v splošni načrt za upravljanje porabe vode večjega obrata (npr. za proizvodnjo železa in jekla).

Raven podrobnosti načrta za upravljanje porabe vode in pregledov v zvezi s porabo vode je na splošno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave.

b.

Ločevanje vodnih tokov

Vsak vodni tok (npr. površinska odtekajoča voda, tehnološka voda, alkalna ali kisla odpadna voda, izrabljena raztopina za razmaščevanje) se zbira ločeno na podlagi vsebnosti onesnaževal in potrebnih tehnik čiščenja. Tokovi odpadne vode, ki jih je mogoče reciklirati brez čiščenja, se ločijo od tokov odpadne vode, ki jih je treba očistiti.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi ureditve sistema za zbiranje vode.

c.

Zmanjšanje onesnaženja tehnološke vode z ogljikovodiki

Onesnaženje procesne vode z izgubljenim oljem in mazivom se čim bolj zmanjša s tehnikami, kot so:

| — | ležaji in tesnila ležajev, neprepustni za olje, za delovne valje, |
| --- | --- |

—

ležaji in tesnila ležajev, neprepustni za olje, za delovne valje,

| — | indikatorji uhajanja, |
| --- | --- |

—

indikatorji uhajanja,

| — | redni pregledi in preventivno vzdrževanje tesnil črpalk, cevovodov in delovnih valjev. |
| --- | --- |

—

redni pregledi in preventivno vzdrževanje tesnil črpalk, cevovodov in delovnih valjev.

Splošno ustrezna.

d.

Ponovna uporaba in/ali recikliranje vode

Vodni tokovi (npr. tehnološka voda, iztoki iz mokrega pranja ali kalilnih kopeli) se ponovno uporabijo in/ali reciklirajo v zaprtih ali polzaprtih tokokrogih, po potrebi po čiščenju (glej BAT 30 in BAT 31).

Stopnja ponovne uporabe in/ali recikliranja vode je omejena z vodno bilanco naprave, vsebnostjo nečistoč in/ali značilnostmi vodnih tokov.

e.

Protitočno kaskadno spiranje

Spiranje se izvaja v dveh ali več zaporednih kopelih, pri čemer se vložek premika iz najbolj onesnažene kopeli za spiranje v najčistejšo.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

f.

Recikliranje ali ponovna uporaba vode za spiranje

Voda, uporabljena za spiranje po dekapiranju ali razmaščevanju, se reciklira/ponovno uporabi, po potrebi po čiščenju, in sicer v kopelih v okviru predhodnih postopkov kot dodajna voda, voda za spiranje, ali če je koncentracija kisline dovolj visoka, za predelavo kisline.

Splošno ustrezna.

g.

Čiščenje in ponovna uporaba tehnološke vode, v kateri sta olje in škaja, pri toplem valjanju

Odpadna voda iz strojev za toplo valjanje, v kateri sta olje in škaja, se očisti ločeno z različnimi koraki za čiščenje, vključno z jamami za škajo, usedalniki, ciklonskimi ločevalniki in filtracijo za ločevanje olja in škaje. Velik delež očiščene vode se ponovno uporabi v postopku.

Splošno ustrezna.

h.

Razškajanje z brizganjem vode, ki ga sprožijo senzorji, pri toplem valjanju

Senzorji in avtomatizacija se uporabljajo za sledenje položaju vložka in prilagajanje količine vode za razškajanje, ki prehaja skozi razpršilnike vode.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.6

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo vode

| Sektor | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Toplo valjanje | m3/t | 0,5 –5 |
| Hladno valjanje | m3/t | 0,5 –10 |
| Vlečenje žice | m3/t | 0,5 –5 |
| Nanos z vročim potapljanjem | m3/t | 0,5 –5 |

Sektor

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(letno povprečje)

Toplo valjanje

m3/t

0,5 –5

Hladno valjanje

m3/t

0,5 –10

Vlečenje žice

m3/t

0,5 –5

Nanos z vročim potapljanjem

m3/t

0,5 –5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 6.

1.1.7   Emisije v zrak

1.1.7.1   Emisije v zrak pri segrevanju

| BAT 20. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij prahu v zrak pri segrevanju je uporaba električne energije, proizvedene iz virov energije brez fosilnih goriv, ali tehnike (a) v kombinaciji s spodaj navedeno tehniko (b).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Uporaba goriv z nizko vsebnostjo prahu in pepela | Med gorivi z nizko vsebnostjo prahu in pepela so na primer zemeljski plin, utekočinjen naftni plin, plavžni plin, iz katerega je bil odstranjen prah, in plin iz kisikovih konverterjev, iz katerega je bil odstranjen prah. | Splošno ustrezna. |
| b. | Omejevanje odnašanja prahu | Odnašanje prahu se omeji na primer s:






  — | čim večjo uporabo čistega vložka ali čiščenjem vložka, da se z njega odstranita prosta škaja in prah, preden se vstavi v peč, |

BAT 20.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Uporaba goriv z nizko vsebnostjo prahu in pepela

Med gorivi z nizko vsebnostjo prahu in pepela so na primer zemeljski plin, utekočinjen naftni plin, plavžni plin, iz katerega je bil odstranjen prah, in plin iz kisikovih konverterjev, iz katerega je bil odstranjen prah.

Splošno ustrezna.

b.

Omejevanje odnašanja prahu

Odnašanje prahu se omeji na primer s:

—

čim večjo uporabo čistega vložka ali čiščenjem vložka, da se z njega odstranita prosta škaja in prah, preden se vstavi v peč,

| — | zmanjšanjem nastajanja prahu zaradi poškodb ognjevzdržne obloge, na primer s preprečevanjem neposrednega stika plamenov z ognjevzdržno oblogo, in sicer z uporabo keramičnih premazov na ognjevzdržni oblogi, |
| --- | --- |

—

zmanjšanjem nastajanja prahu zaradi poškodb ognjevzdržne obloge, na primer s preprečevanjem neposrednega stika plamenov z ognjevzdržno oblogo, in sicer z uporabo keramičnih premazov na ognjevzdržni oblogi,

| — | preprečevanjem neposrednega stika plamenov z vložkom. |
| --- | --- |

—

preprečevanjem neposrednega stika plamenov z vložkom.

Preprečevanje neposrednega stika plamenov z vložkom ni ustrezno v primeru peči z neposrednim plamenom.

Preglednica 1.7

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije prahu v zrak pri segrevanju vložka

| Parameter | Sektor | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (28)

  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prah | Toplo valjanje | mg/Nm3 | < 2 –10 |
| Hladno valjanje | < 2 –10 |
| Vlečenje žice | < 2 –10 |
| Nanos z vročim potapljanjem | < 2 –10 |

Parameter

Sektor

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (28)

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

Toplo valjanje

mg/Nm3

< 2 –10

Hladno valjanje

< 2 –10

Vlečenje žice

< 2 –10

Nanos z vročim potapljanjem

< 2 –10

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

| BAT 21. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij SO2 v zrak pri segrevanju je uporaba električne energije, proizvedene iz virov energije brez fosilnih goriv, ali goriva ali kombinacije goriv z nizko vsebnostjo žvepla. |
| --- | --- |

BAT 21.

Opis

Goriva z nizko vsebnostjo žvepla vključujejo na primer zemeljski plin, utekočinjen naftni plin, plavžni plin, plin iz kisikovih konverterjev in plin, bogat s CO, iz proizvodnje ferokroma.

Preglednica 1.8

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije SO2 v zrak pri segrevanju vložka

| Parameter | Sektor | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | Toplo valjanje | mg/Nm3 | 50 –200  (29)
  ,
   (30) |
| Hladno valjanje, vlečenje žice, nanos z vročim potapljanjem pločevine | 20 –100  (29) |

Parameter

Sektor

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

SO2

Toplo valjanje

mg/Nm3

50 –200  (29)
  ,
   (30)

Hladno valjanje, vlečenje žice, nanos z vročim potapljanjem pločevine

20 –100  (29)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

| BAT 22. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak pri segrevanju ob hkratnem omejevanju emisij CO in emisij NH3 zaradi uporabe SNCR in/ali SCR je uporaba električne energije, proizvedene iz virov energije brez fosilnih goriv, ali ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zmanjšanje nastajanja emisij |
| a. | Uporaba goriva ali kombinacije goriv z majhno možnostjo za nastanek NOX | Goriva z majhno možnostjo za nastanek NOX, na primer zemeljski plin, utekočinjen naftni plin, plavžni plin in plin iz kisikovih konverterjev. | Splošno ustrezna. |
| b. | Avtomatizacija in nadzor peči | Glej oddelek 1.7.2. | Splošno ustrezna. |
| c. | Optimizacija zgorevanja | Glej oddelek 1.7.2.
  Običajno se uporablja v kombinaciji z drugimi tehnikami. | Splošno ustrezna. |
| d. | Gorilniki z majhnimi emisijami NOX | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost je lahko omejena v obstoječih napravah zaradi zasnove in/ali operativnih omejitev. |
| e. | Recirkulacija dimnih plinov | Recirkulacija (zunanja) dela dimnih plinov v zgorevalno komoro, da se nadomesti del svežega zgorevalnega zraka, kar ima dvojni učinek, in sicer zniža temperaturo in omejuje vsebnost O2 za oksidacijo dušika, zaradi česar je nastajanje NOX omejeno. Vključuje dovajanje dimnih plinov iz peči v plamen, da se zniža vsebnost kisika in s tem zniža temperatura plamena. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora. |
| f. | Omejitev temperature predhodnega segrevanja zraka | Z omejevanjem temperature predhodnega segrevanja zraka se zmanjša koncentracija emisij NOX. Doseči je treba ravnovesje med povečanjem rekuperacije toplote dimnih plinov in zmanjšanjem emisij NOX. | Morda ni ustrezna v primeru peči, opremljenih z gorilniki s sevalno cevjo. |
| g. | Brezplamensko zgorevanje | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove peči (tj. prostornine peči, prostora za gorilnike, razdalje med gorilniki) in potrebe po spremembi ognjevzdržne obloge.
  Ustreznost je lahko omejena za postopke, pri katerih je potreben natančen nadzor temperature ali temperaturnega profila (npr. rekristalizacija).
  Ni ustrezna za peči, ki delujejo pri temperaturi, nižji od temperature samovžiga, potrebne za brezplamensko zgorevanje, ali za peči, opremljene z gorilniki s sevalno cevjo. |
| h. | Zgorevanje s kisikom | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost je lahko omejena za peči, s katerimi se predeluje visokolegirano jeklo.
  Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove peči in potrebe po minimalnem pretoku odpadnih plinov.
  Ni ustrezna za peči, opremljene z gorilniki s sevalno cevjo. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| i. | Selektivna katalitska redukcija (SCR) | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.
  Pri šaržnem žarjenju je lahko ustreznost omejena zaradi različnih temperatur med ciklom žarjenja. |
| j. | Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR) | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi optimalnega razpona temperature in zadrževalnega časa, ki sta potrebna za reakcijo.
  Pri šaržnem žarjenju je lahko ustreznost omejena zaradi različnih temperatur med ciklom žarjenja. |
| k. | Optimizacija zasnove in delovanja SNCR/SCR | Glej oddelek 1.7.2. | Ustrezna je samo, kadar se SNCR/SCR uporablja za zmanjšanje emisij NOX. |

BAT 22.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zmanjšanje nastajanja emisij

a.

Uporaba goriva ali kombinacije goriv z majhno možnostjo za nastanek NOX

Goriva z majhno možnostjo za nastanek NOX, na primer zemeljski plin, utekočinjen naftni plin, plavžni plin in plin iz kisikovih konverterjev.

Splošno ustrezna.

b.

Avtomatizacija in nadzor peči

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

c.

Optimizacija zgorevanja

Glej oddelek 1.7.2.

Običajno se uporablja v kombinaciji z drugimi tehnikami.

Splošno ustrezna.

d.

Gorilniki z majhnimi emisijami NOX

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost je lahko omejena v obstoječih napravah zaradi zasnove in/ali operativnih omejitev.

e.

Recirkulacija dimnih plinov

Recirkulacija (zunanja) dela dimnih plinov v zgorevalno komoro, da se nadomesti del svežega zgorevalnega zraka, kar ima dvojni učinek, in sicer zniža temperaturo in omejuje vsebnost O2 za oksidacijo dušika, zaradi česar je nastajanje NOX omejeno. Vključuje dovajanje dimnih plinov iz peči v plamen, da se zniža vsebnost kisika in s tem zniža temperatura plamena.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

f.

Omejitev temperature predhodnega segrevanja zraka

Z omejevanjem temperature predhodnega segrevanja zraka se zmanjša koncentracija emisij NOX. Doseči je treba ravnovesje med povečanjem rekuperacije toplote dimnih plinov in zmanjšanjem emisij NOX.

Morda ni ustrezna v primeru peči, opremljenih z gorilniki s sevalno cevjo.

g.

Brezplamensko zgorevanje

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove peči (tj. prostornine peči, prostora za gorilnike, razdalje med gorilniki) in potrebe po spremembi ognjevzdržne obloge.

Ustreznost je lahko omejena za postopke, pri katerih je potreben natančen nadzor temperature ali temperaturnega profila (npr. rekristalizacija).

Ni ustrezna za peči, ki delujejo pri temperaturi, nižji od temperature samovžiga, potrebne za brezplamensko zgorevanje, ali za peči, opremljene z gorilniki s sevalno cevjo.

h.

Zgorevanje s kisikom

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost je lahko omejena za peči, s katerimi se predeluje visokolegirano jeklo.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove peči in potrebe po minimalnem pretoku odpadnih plinov.

Ni ustrezna za peči, opremljene z gorilniki s sevalno cevjo.

Čiščenje odpadnih plinov

i.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

Pri šaržnem žarjenju je lahko ustreznost omejena zaradi različnih temperatur med ciklom žarjenja.

j.

Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR)

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi optimalnega razpona temperature in zadrževalnega časa, ki sta potrebna za reakcijo.

Pri šaržnem žarjenju je lahko ustreznost omejena zaradi različnih temperatur med ciklom žarjenja.

k.

Optimizacija zasnove in delovanja SNCR/SCR

Glej oddelek 1.7.2.

Ustrezna je samo, kadar se SNCR/SCR uporablja za zmanjšanje emisij NOX.

Preglednica 1.9

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije NOX v zrak in okvirne ravni emisij za kanalizirane emisije CO v zrak zaradi segrevanja vložka pri toplem valjanju

| Parameter | Vrsta goriva | Posebni postopek | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) | Okvirna raven emisij
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOX | 100 % zemeljskega plina | Ponovno segrevanje | mg/Nm3 | Nove naprave: 80 –200
  Obstoječe naprave: 100 –350 | Ni okvirne ravni |
| Vmesno segrevanje | mg/Nm3 | 100 –250 |
| Naknadno segrevanje | mg/Nm3 | 100 –200 |
| Druga goriva | Ponovno segrevanje, vmesno segrevanje, naknadno segrevanje | mg/Nm3 | 100 –350  (31) |
| CO | 100 % zemeljskega plina | Ponovno segrevanje | mg/Nm3 | Ni ravni emisij, povezane z BAT | 10 –50 |
| Vmesno segrevanje | mg/Nm3 | 10 –100 |
| Naknadno segrevanje | mg/Nm3 | 10 –100 |
| Druga goriva | Ponovno segrevanje, vmesno segrevanje, naknadno segrevanje | mg/Nm3 | 10 –50 |

Parameter

Vrsta goriva

Posebni postopek

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Okvirna raven emisij

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

NOX

100 % zemeljskega plina

Ponovno segrevanje

mg/Nm3

Nove naprave: 80 –200

Obstoječe naprave: 100 –350

Ni okvirne ravni

Vmesno segrevanje

mg/Nm3

100 –250

Naknadno segrevanje

mg/Nm3

100 –200

Druga goriva

Ponovno segrevanje, vmesno segrevanje, naknadno segrevanje

mg/Nm3

100 –350  (31)

CO

100 % zemeljskega plina

Ponovno segrevanje

mg/Nm3

Ni ravni emisij, povezane z BAT

10 –50

Vmesno segrevanje

mg/Nm3

10 –100

Naknadno segrevanje

mg/Nm3

10 –100

Druga goriva

Ponovno segrevanje, vmesno segrevanje, naknadno segrevanje

mg/Nm3

10 –50

Preglednica 1.10

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije NOX v zrak in okvirne ravni emisij za kanalizirane emisije CO v zrak zaradi segrevanja vložka pri hladnem valjanju

| Parameter | Vrsta goriva | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) | Okvirna raven emisij
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NOX | 100 % zemeljskega plina | mg/Nm3 | 100 –250  (32) | Ni okvirne ravni |
| Druga goriva | mg/Nm3 | 100 –300  (33) |
| CO | 100 % zemeljskega plina | mg/Nm3 | Ni ravni emisij, povezane z BAT | 10 –50 |
| Druga goriva | mg/Nm3 | Ni ravni emisij, povezane z BAT | 10 –100 |

Parameter

Vrsta goriva

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Okvirna raven emisij

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

NOX

100 % zemeljskega plina

mg/Nm3

100 –250  (32)

Ni okvirne ravni

Druga goriva

mg/Nm3

100 –300  (33)

CO

100 % zemeljskega plina

mg/Nm3

Ni ravni emisij, povezane z BAT

10 –50

Druga goriva

mg/Nm3

Ni ravni emisij, povezane z BAT

10 –100

Preglednica 1.11

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije NOX v zrak in okvirna raven emisij za kanalizirane emisije CO v zrak zaradi segrevanja vložka pri vlečenju žice

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) | Okvirna raven emisij
  (povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 100 –250 | Ni okvirne ravni |
| CO | mg/Nm3 | Ni ravni emisij, povezane z BAT | 10 –50 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Okvirna raven emisij

(povprečje v obdobju vzorčenja)

NOX

mg/Nm3

100 –250

Ni okvirne ravni

CO

mg/Nm3

Ni ravni emisij, povezane z BAT

10 –50

Preglednica 1.12

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije NOX v zrak in okvirna raven emisij za kanalizirane emisije CO v zrak zaradi segrevanja vložka pri nanosu z vročim potapljanjem

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) | Okvirna raven emisij
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 100 –300  (34) | Ni okvirne ravni |
| CO | mg/Nm3 | Ni ravni emisij, povezane z BAT | 10 –100 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Okvirna raven emisij

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

NOX

mg/Nm3

100 –300  (34)

Ni okvirne ravni

CO

mg/Nm3

Ni ravni emisij, povezane z BAT

10 –100

Preglednica 1.13

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije NOX v zrak in okvirna raven emisij za kanalizirane emisije CO v zrak zaradi segrevanja galvanske kadi pri šaržni galvanizaciji

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) | Okvirna raven emisij
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 70 –300 | Ni okvirne ravni |
| CO | mg/Nm3 | Ni ravni emisij, povezane z BAT | 10 –100 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Okvirna raven emisij

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

NOX

mg/Nm3

70 –300

Ni okvirne ravni

CO

mg/Nm3

Ni ravni emisij, povezane z BAT

10 –100

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.1.7.2   Emisije v zrak zaradi razmaščevanja

| BAT 23. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij oljne meglice, kislin in/ali alkalij v zrak zaradi razmaščevanja pri hladnem valjanju in nanosu z vročim potapljanjem pločevine je zbiranje emisij s tehniko (a) in čiščenje odpadnih plinov s spodaj navedenima tehnikama (b) in/ali (c).








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Zaprte kadi za razmaščevanje v kombinaciji z ekstrakcijo zraka v primeru kontinuiranega razmaščevanja | Razmaščevanje se izvaja v zaprtih kadeh, zrak pa se ekstrahira. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| b. | Mokro pranje | Glej oddelek 1.7.2. |
| c. | Odstranjevalec kapljic | Glej oddelek 1.7.2. |

BAT 23.

Tehnika

Opis

Zbiranje emisij

a.

Zaprte kadi za razmaščevanje v kombinaciji z ekstrakcijo zraka v primeru kontinuiranega razmaščevanja

Razmaščevanje se izvaja v zaprtih kadeh, zrak pa se ekstrahira.

Čiščenje odpadnih plinov

b.

Mokro pranje

Glej oddelek 1.7.2.

c.

Odstranjevalec kapljic

Glej oddelek 1.7.2.

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.1.7.3   Emisije v zrak zaradi dekapiranja

| BAT 24. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, kislin (HCl, HF, H2SO4) in SOx v zrak zaradi dekapiranja pri toplem in hladnem valjanju, nanosu z vročim potapljanjem in vlečenju žice je uporaba tehnike (a) ali (b) v kombinaciji s spodaj navedeno tehniko (c).








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Kontinuirano dekapiranje v zaprtih kadeh v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov | Kontinuirano dekapiranje se izvaja v zaprtih kadeh z omejenimi odprtinami za vstop in izstop jeklenega traku ali žice. Hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo. |
| b. | Šaržno dekapiranje v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov | Šaržno dekapiranje se izvaja v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami, ki se lahko odprejo, da je mogoče naložiti navitja valjane žice. Hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| c. | Mokro pranje, ki mu sledi odstranjevalec kapljic | Glej oddelek 1.7.2. |

BAT 24.

Tehnika

Opis

Zbiranje emisij

a.

Kontinuirano dekapiranje v zaprtih kadeh v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov

Kontinuirano dekapiranje se izvaja v zaprtih kadeh z omejenimi odprtinami za vstop in izstop jeklenega traku ali žice. Hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo.

b.

Šaržno dekapiranje v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov

Šaržno dekapiranje se izvaja v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami, ki se lahko odprejo, da je mogoče naložiti navitja valjane žice. Hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo.

Čiščenje odpadnih plinov

c.

Mokro pranje, ki mu sledi odstranjevalec kapljic

Glej oddelek 1.7.2.

Preglednica 1.14

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije HCl, HF in SOX v zrak zaradi dekapiranja pri toplem in hladnem valjanju ter nanosu z vročim potapljanjem

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –10  (35) |
| HF | mg/Nm3 | < 1  (36) |
| SOX | mg/Nm3 | < 1 –6  (37) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

HCl

mg/Nm3

< 2 –10  (35)

HF

mg/Nm3

< 1  (36)

SOX

mg/Nm3

< 1 –6  (37)

Preglednica 1.15

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije HCl in SOX v zrak zaradi dekapiranje s klorovodikovo kislino ali žveplovo kislino pri vlečenju žice

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –10  (38) |
| SOX | mg/Nm3 | < 1 –6  (39) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

HCl

mg/Nm3

< 2 –10  (38)

SOX

mg/Nm3

< 1 –6  (39)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

| BAT 25. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij NOX v zrak zaradi dekapiranja z dušikovo kislino (ali z dušikovo kislino v kombinaciji z drugimi kislinami) in emisij NH3 zaradi uporabe SCR pri toplem in hladnem valjanju je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zmanjšanje nastajanja emisij |
| a. | Dekapiranje visokolegiranega jekla brez dušikove kisline | Pri dekapiranju visokolegiranega jekla se dušikova kislina v celoti nadomesti z močnim oksidantom (npr. vodikovim peroksidom). | Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav. |
| b. | Dodajanje vodikovega peroksida ali sečnine kislini za dekapiranje | Kislini za dekapiranje se neposredno doda vodikov peroksid ali sečnina, da se zmanjšajo emisije NOX. | Splošno ustrezna. |
| Zbiranje emisij |
| c. | Kontinuirano dekapiranje v zaprtih kadeh v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov | Kontinuirano dekapiranje se izvaja v zaprtih kadeh z omejenimi odprtinami za vstop in izstop jeklenega traku ali žice. Hlapi iz dekapirne kopeli se ekstrahirajo. | Splošno ustrezna. |
| d. | Šaržno dekapiranje v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov | Šaržno dekapiranje se izvaja v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami, ki se lahko odprejo, da je mogoče naložiti navitja valjane žice. Hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo. | Splošno ustrezna. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| e. | Mokro pranje z dodatkom oksidanta (npr. vodikov peroksid) | Glej oddelek 1.7.2.
  Raztopini za pranje se doda oksidant (npr. vodikov peroksid), da se zmanjšajo emisije NOX. Pri uporabi vodikovega peroksida se lahko nastala dušikova kislina reciklira v dekapirne kadi. | Splošno ustrezna. |
| f. | Selektivna katalitska redukcija (SCR) | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora. |
| g. | Optimizacija zasnove in delovanja SCR | Glej oddelek 1.7.2. | Ustrezna je samo, kadar se SCR uporablja za zmanjšanje emisij NOX. |

BAT 25.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zmanjšanje nastajanja emisij

a.

Dekapiranje visokolegiranega jekla brez dušikove kisline

Pri dekapiranju visokolegiranega jekla se dušikova kislina v celoti nadomesti z močnim oksidantom (npr. vodikovim peroksidom).

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

b.

Dodajanje vodikovega peroksida ali sečnine kislini za dekapiranje

Kislini za dekapiranje se neposredno doda vodikov peroksid ali sečnina, da se zmanjšajo emisije NOX.

Splošno ustrezna.

Zbiranje emisij

c.

Kontinuirano dekapiranje v zaprtih kadeh v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov

Kontinuirano dekapiranje se izvaja v zaprtih kadeh z omejenimi odprtinami za vstop in izstop jeklenega traku ali žice. Hlapi iz dekapirne kopeli se ekstrahirajo.

Splošno ustrezna.

d.

Šaržno dekapiranje v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami v kombinaciji z ekstrakcijo hlapov

Šaržno dekapiranje se izvaja v kadeh, opremljenih s pokrovi ali zaprtimi odsesovalnimi napami, ki se lahko odprejo, da je mogoče naložiti navitja valjane žice. Hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo.

Splošno ustrezna.

Čiščenje odpadnih plinov

e.

Mokro pranje z dodatkom oksidanta (npr. vodikov peroksid)

Glej oddelek 1.7.2.

Raztopini za pranje se doda oksidant (npr. vodikov peroksid), da se zmanjšajo emisije NOX. Pri uporabi vodikovega peroksida se lahko nastala dušikova kislina reciklira v dekapirne kadi.

Splošno ustrezna.

f.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

g.

Optimizacija zasnove in delovanja SCR

Glej oddelek 1.7.2.

Ustrezna je samo, kadar se SCR uporablja za zmanjšanje emisij NOX.

Preglednica 1.16

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije NOX v zrak zaradi dekapiranja z dušikovo kislino (ali z dušikovo kislino v kombinaciji z drugimi kislinami) pri toplem in hladnem valjanju

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 10 –200 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

NOX

mg/Nm3

10 –200

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.1.7.4   Emisije v zrak pri vročem potapljanju

| BAT 26. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in cinka v zrak zaradi vročega potapljanja po fluksiranju pri nanosu z vročim potapljanjem žic in pri šaržni galvanizaciji je zmanjšanje nastajanja emisij s tehniko (b) ali tehnikama (a) in (b), zbiranje emisij s tehniko (c) ali (d) ter čiščenje odpadnih plinov s spodaj navedeno tehniko (e).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zmanjšanje nastajanja emisij | |
| a. | Nizkodimni fluks | Amonijev klorid v sredstvih za fluksiranje se delno nadomesti z drugimi alkalijskimi kloridi (npr. kalijev klorid), da se zmanjša nastajanje prahu. | Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka. |
| b. | Zmanjšanje prenosa raztopine za fluksiranje | To vključuje tehnike, kot sta:






  — | zagotovitev dovolj časa za odtekanje raztopine za fluksiranje (glej BAT 15(c)), |

BAT 26.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zmanjšanje nastajanja emisij

a.

Nizkodimni fluks

Amonijev klorid v sredstvih za fluksiranje se delno nadomesti z drugimi alkalijskimi kloridi (npr. kalijev klorid), da se zmanjša nastajanje prahu.

Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka.

b.

Zmanjšanje prenosa raztopine za fluksiranje

To vključuje tehnike, kot sta:

—

zagotovitev dovolj časa za odtekanje raztopine za fluksiranje (glej BAT 15(c)),

| — | sušenje pred potapljanjem. |
| --- | --- |

—

sušenje pred potapljanjem.

Splošno ustrezna.

Zbiranje emisij

c.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru

Zrak, ki prihaja iz kadi, se ekstrahira, na primer z bočnimi napami ali obrobnim odsesavanjem.

Splošno ustrezna.

d.

Zaprta kad v kombinaciji z ekstrakcijo zraka

Vroče potapljanje se izvaja v zaprti kadi, zrak pa se ekstrahira.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena, kjer zaprti prostor posega v obstoječi sistem za transport obdelovancev pri šaržni galvanizaciji.

Čiščenje odpadnih plinov

e.

Tekstilni filter

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.17

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije prahu v zrak zaradi vročega potapljanja po fluksiranju pri nanosu z vročim potapljanjem žic in šaržni galvanizaciji

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2 –5 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2 –5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.1.7.4.1   Emisije v zrak pri mazanju

| BAT 27. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje emisij oljne meglice v zrak in zmanjšanje porabe olja pri mazanju površine vložka je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatično mazanje | Olje se na kovinsko površino razprši skozi elektrostatično polje, s čimer se zagotovi homogeno nanašanje olja in optimizira količina nanesenega olja. Mazalni stroj je zaprt, olje, ki se ne oprime kovinske površine, pa se zajame in ponovno uporabi v stroju. |
| b. | Kontaktno mazanje | Mazalni valji, na primer klobučevinasti valji ali stiskalni valji, se uporabljajo v neposrednem stiku s kovinsko površino. |
| c. | Mazanje brez stisnjenega zraka | Olje se nanaša s šobami, ki so blizu kovinske površine, z uporabo visokofrekvenčnih ventilov. |

BAT 27.

Tehnika

Opis

a.

Elektrostatično mazanje

Olje se na kovinsko površino razprši skozi elektrostatično polje, s čimer se zagotovi homogeno nanašanje olja in optimizira količina nanesenega olja. Mazalni stroj je zaprt, olje, ki se ne oprime kovinske površine, pa se zajame in ponovno uporabi v stroju.

b.

Kontaktno mazanje

Mazalni valji, na primer klobučevinasti valji ali stiskalni valji, se uporabljajo v neposrednem stiku s kovinsko površino.

c.

Mazanje brez stisnjenega zraka

Olje se nanaša s šobami, ki so blizu kovinske površine, z uporabo visokofrekvenčnih ventilov.

1.1.7.5   Emisije v zrak pri nadaljnji obdelavi

| BAT 28. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v zrak iz kemičnih kopeli ali rezervoarjev pri nadaljnji obdelavi (tj. pri fosfatiranju in pasiviranju) je zbiranje emisij s tehniko (a) ali (b) in v tem primeru čiščenje odpadnega plina s spodaj navedenima tehnikama (c) in/ali (d).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Ekstrakcija zraka čim bližje viru | Emisije iz rezervoarjev za shranjevanje kemikalij in kemičnih kopeli se zajamejo, na primer z uporabo ene od naslednjih tehnik ali njihove kombinacije:






  — | bočne nape ali obrobno odsesavanje, |

BAT 28.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zbiranje emisij

a.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru

Emisije iz rezervoarjev za shranjevanje kemikalij in kemičnih kopeli se zajamejo, na primer z uporabo ene od naslednjih tehnik ali njihove kombinacije:

—

bočne nape ali obrobno odsesavanje,

| — | rezervoarji, opremljeni s premičnimi pokrovi, |
| --- | --- |

—

rezervoarji, opremljeni s premičnimi pokrovi,

| — | zaprte odsesovalne nape, |
| --- | --- |

—

zaprte odsesovalne nape,

| — | postavitev kopeli v zaprtih prostorih. |
| --- | --- |

—

postavitev kopeli v zaprtih prostorih.

Zajete emisije se nato ekstrahirajo.

Ustrezna samo, če se obdelava izvaja s pršenjem ali če se uporabljajo hlapne snovi.

b.

Zaprte kadi v kombinaciji z ekstrakcijo zraka v primeru kontinuirane nadaljnje obdelave

Fosfatiranje in pasiviranje se izvajata v zaprtih kadeh, zrak pa se ekstrahira iz kadi.

Ustrezna samo, če se obdelava izvaja s pršenjem ali če se uporabljajo hlapne snovi.

Čiščenje odpadnih plinov

c.

Mokro pranje

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

d.

Odstranjevalec kapljic

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

1.1.7.6   Emisije v zrak zaradi predelave kisline

| BAT 29. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, kislin (HCl, HF), SO2 in NOX v zrak zaradi predelave izrabljene kisline (ob hkratnem omejevanju emisij CO) ter emisij NH3 zaradi uporabe SCR je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Uporaba goriva ali kombinacije goriv z nizko vsebnostjo žvepla in/ali majhno možnostjo za nastanek NOX | Glej BAT 21 in BAT 22(a). | Splošno ustrezna. |
| b. | Optimizacija zgorevanja | Glej oddelek 1.7.2.
  Običajno se uporablja v kombinaciji z drugimi tehnikami. | Splošno ustrezna. |
| c. | Gorilniki z majhnimi emisijami NOX | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost je lahko omejena v obstoječih napravah zaradi zasnove in/ali operativnih omejitev. |
| d. | Mokro pranje, ki mu sledi odstranjevalec kapljic | Glej oddelek 1.7.2.
  V primeru predelave mešane kisline se raztopini za pranje doda alkalija, da se odstranijo sledi vodikovega fluorida, in/ali oksidant (npr. vodikov peroksid), da se zmanjšajo emisije NOX. Pri uporabi vodikovega peroksida se lahko nastala dušikova kislina reciklira v dekapirne kadi. | Splošno ustrezna. |
| e. | Selektivna katalitska redukcija (SCR) | Glej oddelek 1.7.2. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora. |
| f. | Optimizacija zasnove in delovanja SCR | Glej oddelek 1.7.2. | Ustrezna je samo, kadar se SCR uporablja za zmanjšanje emisij NOX. |

BAT 29.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Uporaba goriva ali kombinacije goriv z nizko vsebnostjo žvepla in/ali majhno možnostjo za nastanek NOX

Glej BAT 21 in BAT 22(a).

Splošno ustrezna.

b.

Optimizacija zgorevanja

Glej oddelek 1.7.2.

Običajno se uporablja v kombinaciji z drugimi tehnikami.

Splošno ustrezna.

c.

Gorilniki z majhnimi emisijami NOX

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost je lahko omejena v obstoječih napravah zaradi zasnove in/ali operativnih omejitev.

d.

Mokro pranje, ki mu sledi odstranjevalec kapljic

Glej oddelek 1.7.2.

V primeru predelave mešane kisline se raztopini za pranje doda alkalija, da se odstranijo sledi vodikovega fluorida, in/ali oksidant (npr. vodikov peroksid), da se zmanjšajo emisije NOX. Pri uporabi vodikovega peroksida se lahko nastala dušikova kislina reciklira v dekapirne kadi.

Splošno ustrezna.

e.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Glej oddelek 1.7.2.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

f.

Optimizacija zasnove in delovanja SCR

Glej oddelek 1.7.2.

Ustrezna je samo, kadar se SCR uporablja za zmanjšanje emisij NOX.

Preglednica 1.18

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije prahu, HCl, SO2 in NOX v zrak zaradi predelave izrabljene klorovodikove kisline z brizgalnim praženjem ali reaktorji z zvrtinčeno plastjo

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2 –15 |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –15 |
| SO2 | mg/Nm3 | < 10 |
| NOX | mg/Nm3 | 50 –180 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2 –15

HCl

mg/Nm3

< 2 –15

SO2

mg/Nm3

< 10

NOX

mg/Nm3

50 –180

Preglednica 1.19

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije prahu, vodikovega fluorida in NOX v zrak zaradi predelave mešane kisline z brizgalnim praženjem ali izhlapevanjem

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| HF | mg/Nm3 | < 1 |
| NOX | mg/Nm3 | 50 –100  (40) |
| Prah | mg/Nm3 | < 2 –10 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

HF

mg/Nm3

< 1

NOX

mg/Nm3

50 –100  (40)

Prah

mg/Nm3

< 2 –10

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.1.8   Emisije v vodo

| BAT 30. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje obremenitve z organskimi onesnaževali v vodi, onesnaženi z oljem ali mastjo (npr. zaradi razlitja olja ali čiščenja emulzij za valjanje in tempranje, raztopin za razmaščevanje in maziv za vlečenje žice), ki se pošlje v nadaljnje čiščenje (glej BAT 31), je ločevanje organske in vodne faze. |
| --- | --- |

BAT 30.

Opis

Organska faza se loči od vodne faze, na primer s posnemanjem ali ločevanjem emulzij z ustreznimi sredstvi, izhlapevanjem ali membransko filtracijo. Organska faza se lahko uporablja za energijsko ali snovno predelavo (glej npr. BAT 34(f)).

| BAT 31. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v vodo je čiščenje odpadne vode z uporabo kombinacije spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika (41) | Običajna ciljna onesnaževala |
| --- | --- | --- |
| Predhodno, primarno in splošno čiščenje, na primer |
| a. | Izravnava | Vsa onesnaževala |
| b. | Nevtralizacija | Kisline, alkalije |
| c. | Fizično ločevanje, na primer grablje, sita, peskolovi, lovilniki olj/ločevalniki maščob, hidrocikloni, ločevanje olja in vode ali primarni usedalniki | Večji trdni delci, suspendirane trdne snovi, olja/maščobe |
| Fizikalno-kemijska obdelava, na primer |
| d. | Adsorpcija | Adsorbljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer ogljikovodiki, živo srebro. |
| e. | Kemično obarjanje | Obarljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer kovine, fosfor, fluorid. |
| f. | Kemična redukcija | Reduktivna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer šestvalentni krom. |
| g. | Nanofiltracija/reverzna osmoza | Topna onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer soli, kovine. |
| Biološka obdelava, na primer |
| h. | Aerobno čiščenje | Biološko razgradljive organske spojine |
| Odstranitev trdnih delcev, na primer |
| i. | Koagulacija in flokulacija | Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce |
| j. | Sedimentacija |
| k. | Filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija) |
| l. | Flotacija |

BAT 31.

Tehnika (41)

Običajna ciljna onesnaževala

Predhodno, primarno in splošno čiščenje, na primer

a.

Izravnava

Vsa onesnaževala

b.

Nevtralizacija

Kisline, alkalije

c.

Fizično ločevanje, na primer grablje, sita, peskolovi, lovilniki olj/ločevalniki maščob, hidrocikloni, ločevanje olja in vode ali primarni usedalniki

Večji trdni delci, suspendirane trdne snovi, olja/maščobe

Fizikalno-kemijska obdelava, na primer

d.

Adsorpcija

Adsorbljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer ogljikovodiki, živo srebro.

e.

Kemično obarjanje

Obarljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer kovine, fosfor, fluorid.

f.

Kemična redukcija

Reduktivna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer šestvalentni krom.

g.

Nanofiltracija/reverzna osmoza

Topna onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, na primer soli, kovine.

Biološka obdelava, na primer

h.

Aerobno čiščenje

Biološko razgradljive organske spojine

Odstranitev trdnih delcev, na primer

i.

Koagulacija in flokulacija

Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce

j.

Sedimentacija

k.

Filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija)

l.

Flotacija

Preglednica 1.20

Ravni emisij, povezane z BAT, za neposredne izpuste v sprejemno vodno telo

| Snov/parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT

   (42) | Postopki, za katere se uporablja raven emisij, povezana z BAT |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupne suspendirane trdne snovi (TSS) | mg/l | 5–30 | Vsi postopki |
| Skupni organski ogljik (43) | mg/l | 10–30 | Vsi postopki |
| Kemijska potreba po kisiku (KPK) (43) | mg/l | 30–90 | Vsi postopki |
| Indeks ogljikovodikovega olja (HOI) | mg/l | 0,5–4 | Vsi postopki |
| Kovine | Cd | μg/l | 1–5 | Vsi postopki (44) |
| Cr | mg/l | 0,01–0,1 (45) | Vsi postopki (44) |
| Cr(VI) | μg/l | 10–50 | Dekapiranje visokolegiranega jekla ali pasiviranje s spojinami šestvalentnega kroma |
| Fe | mg/l | 1–5 | Vsi postopki |
| Hg | μg/l | 0,1–0,5 | Vsi postopki (44) |
| Ni | mg/l | 0,01–0,2 (46) | Vsi postopki (44) |
| Pb | μg/l | 5–20 (47)
  ,
   (48) | Vsi postopki (44) |
| Sn | mg/l | 0,01–0,2 | Nanos z vročim potapljanjem s kositrom |
| Zn | mg/l | 0,05–1 | Vsi postopki (44) |
| Skupni fosfor (skupni P) | mg/l | 0,2–1 | Fosfatiranje |
| Fluorid (F-) | mg/l | 1–15 | Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino |

Snov/parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(42)

Postopki, za katere se uporablja raven emisij, povezana z BAT

Skupne suspendirane trdne snovi (TSS)

mg/l

5–30

Vsi postopki

Skupni organski ogljik (43)

mg/l

10–30

Vsi postopki

Kemijska potreba po kisiku (KPK) (43)

mg/l

30–90

Vsi postopki

Indeks ogljikovodikovega olja (HOI)

mg/l

0,5–4

Vsi postopki

Kovine

Cd

μg/l

1–5

Vsi postopki (44)

Cr

mg/l

0,01–0,1 (45)

Vsi postopki (44)

Cr(VI)

μg/l

10–50

Dekapiranje visokolegiranega jekla ali pasiviranje s spojinami šestvalentnega kroma

Fe

mg/l

1–5

Vsi postopki

Hg

μg/l

0,1–0,5

Vsi postopki (44)

Ni

mg/l

0,01–0,2 (46)

Vsi postopki (44)

Pb

μg/l

5–20 (47)
  ,
   (48)

Vsi postopki (44)

Sn

mg/l

0,01–0,2

Nanos z vročim potapljanjem s kositrom

Zn

mg/l

0,05–1

Vsi postopki (44)

Skupni fosfor (skupni P)

mg/l

0,2–1

Fosfatiranje

Fluorid (F-)

mg/l

1–15

Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino

Preglednica 1.21

Ravni emisij, povezane z BAT, za posredne izpuste v sprejemno vodno telo

| Snov/parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT

   (49), (50) | Postopki, za katere se uporablja raven emisij, povezana z BAT |
| --- | --- | --- | --- |
| Indeks ogljikovodikovega olja (HOI) | mg/l | 0,5 –4 | Vsi postopki |
| Kovine | Cd | μg/l | 1 –5 | Vsi postopki (51) |
| Cr | mg/l | 0,01 –0,1  (52) | Vsi postopki (51) |
| Cr(VI) | μg/l | 10 –50 | Dekapiranje visokolegiranega jekla ali pasiviranje s spojinami šestvalentnega kroma |
| Fe | mg/l | 1 –5 | Vsi postopki |
| Hg | μg/l | 0,1 –0,5 | Vsi postopki (51) |
| Ni | mg/l | 0,01 –0,2  (53) | Vsi postopki (51) |
| Pb | μg/l | 5 –20  (54)
  ,
   (55) | Vsi postopki (51) |
| Sn | mg/l | 0,01 –0,2 | Nanos z vročim potapljanjem s kositrom |
| Zn | mg/l | 0,05 –1 | Vsi postopki (51) |
| Fluorid (F-) | mg/l | 1 –15 | Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino |

Snov/parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(49), (50)

Postopki, za katere se uporablja raven emisij, povezana z BAT

Indeks ogljikovodikovega olja (HOI)

mg/l

0,5 –4

Vsi postopki

Kovine

Cd

μg/l

1 –5

Vsi postopki (51)

Cr

mg/l

0,01 –0,1  (52)

Vsi postopki (51)

Cr(VI)

μg/l

10 –50

Dekapiranje visokolegiranega jekla ali pasiviranje s spojinami šestvalentnega kroma

Fe

mg/l

1 –5

Vsi postopki

Hg

μg/l

0,1 –0,5

Vsi postopki (51)

Ni

mg/l

0,01 –0,2  (53)

Vsi postopki (51)

Pb

μg/l

5 –20  (54)
  ,
   (55)

Vsi postopki (51)

Sn

mg/l

0,01 –0,2

Nanos z vročim potapljanjem s kositrom

Zn

mg/l

0,05 –1

Vsi postopki (51)

Fluorid (F-)

mg/l

1 –15

Dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

1.1.9   Hrup in vibracije

| BAT 32. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje, ali kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij hrupa in vibracij je priprava, izvajanje in redno pregledovanje načrta za obvladovanje hrupa in vibracij v okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:







  i. | protokol, ki vsebuje ustrezne ukrepe in roke; |
| --- | --- | --- |

BAT 32.

i.

protokol, ki vsebuje ustrezne ukrepe in roke;

| ii. | protokol za spremljanje hrupa in vibracij; |
| --- | --- |

ii.

protokol za spremljanje hrupa in vibracij;

| iii. | protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane s hrupom in vibracijami, na primer pritožbe; |
| --- | --- |

iii.

protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane s hrupom in vibracijami, na primer pritožbe;

| iv. | program za zmanjšanje hrupa in vibracij, namenjen opredelitvi virov, merjenju/oceni izpostavljenosti hrupu in vibracijam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje hrupa in vibracij. |
| --- | --- |

iv.

program za zmanjšanje hrupa in vibracij, namenjen opredelitvi virov, merjenju/oceni izpostavljenosti hrupu in vibracijam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje hrupa in vibracij.

Ustreznost

Ustreznost je omejena na primere, v katerih se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih sprejemnikov s hrupom ali vibracijami.

| BAT 33. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje, ali kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij hrupa in vibracij je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ustrezna lokacija opreme in stavb | Ravni hrupa se lahko znižajo s povečanjem razdalje med onesnaževalcem in sprejemnikom, z uporabo stavb kot protihrupne zaščite in s premestitvijo izhodov iz stavb ali vhodov vanje. | Pri obstoječih napravah premestitev opreme in izhodov iz stavbe ali vhodov vanjo morda ni ustrezna zaradi pomanjkanja prostora in/ali previsokih stroškov. |
| b. | Operativni ukrepi | Ti vključujejo tehnike, kot so:






  — | pregledovanje in vzdrževanje opreme, |

BAT 33.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ustrezna lokacija opreme in stavb

Ravni hrupa se lahko znižajo s povečanjem razdalje med onesnaževalcem in sprejemnikom, z uporabo stavb kot protihrupne zaščite in s premestitvijo izhodov iz stavb ali vhodov vanje.

Pri obstoječih napravah premestitev opreme in izhodov iz stavbe ali vhodov vanjo morda ni ustrezna zaradi pomanjkanja prostora in/ali previsokih stroškov.

b.

Operativni ukrepi

Ti vključujejo tehnike, kot so:

—

pregledovanje in vzdrževanje opreme,

| — | zapiranje vrat in oken zaprtih prostorov, če je to mogoče, |
| --- | --- |

—

zapiranje vrat in oken zaprtih prostorov, če je to mogoče,

| — | upravljanje opreme s strani izkušenega osebja, |
| --- | --- |

—

upravljanje opreme s strani izkušenega osebja,

| — | izogibanje hrupnim dejavnostim v nočnem času, če je to mogoče, |
| --- | --- |

—

izogibanje hrupnim dejavnostim v nočnem času, če je to mogoče,

| — | določbe za nadzor hrupa, na primer med proizvodnimi in vzdrževalnimi dejavnostmi, transportom vložka in drugih materialov ter ravnanjem z njimi. |
| --- | --- |

—

določbe za nadzor hrupa, na primer med proizvodnimi in vzdrževalnimi dejavnostmi, transportom vložka in drugih materialov ter ravnanjem z njimi.

Splošno ustrezna.

c.

Tiha oprema

To vključuje tehnike, kot so motorji z direktno prestavo, tihi kompresorji, črpalke in ventilatorji.

d.

Oprema za obvladovanje hrupa in vibracij

To vključuje tehnike, kot so:

| — | oprema za zmanjševanje hrupa, |
| --- | --- |

—

oprema za zmanjševanje hrupa,

| — | zvočna in vibracijska izolacija opreme, |
| --- | --- |

—

zvočna in vibracijska izolacija opreme,

| — | zagraditev hrupne opreme (npr. strojev za plamensko čiščenje, brusilnih strojev, strojev za vlečenje žice, strojev, ki ustvarjajo zračne curke), |
| --- | --- |

—

zagraditev hrupne opreme (npr. strojev za plamensko čiščenje, brusilnih strojev, strojev za vlečenje žice, strojev, ki ustvarjajo zračne curke),

| — | gradbeni materiali z dobrimi zvočnoizolacijskimi lastnostmi (npr. za stene, strehe, okna, vrata). |
| --- | --- |

—

gradbeni materiali z dobrimi zvočnoizolacijskimi lastnostmi (npr. za stene, strehe, okna, vrata).

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

e.

Dušenje hrupa

Namestitev ovir med onesnaževalce in sprejemnike (npr. zaščitnih zidov, nasipov in stavb).

Ustrezno samo za obstoječe naprave, saj bi moralo projektiranje novih naprav odpraviti potrebo po tej tehniki. V primeru obstoječih naprav namestitev ovir morda ni ustrezna zaradi pomanjkanja prostora.

1.1.10   Ostanki

| BAT 34. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je preprečevanje odstranjevanja kovin, kovinskih oksidov, mastnega blata in hidroksidnega mulja z uporabo tehnike (a) in ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik (b) do (h).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Načrt ravnanja z ostanki | Načrt ravnanja z ostanki je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in zajema sklop ukrepov, s katerimi naj bi se (1) čim bolj zmanjšalo nastajanje ostankov, (2) optimizirala ponovna uporaba, recikliranje in/ali predelava odpadkov ter (3) zagotovilo ustrezno odstranjevanje odpadkov.
  Načrt ravnanja z ostanki se lahko vključi v splošni načrt ravnanja z ostanki večjega obrata (npr. za proizvodnjo železa in jekla). | Raven podrobnosti in stopnja formalizacije načrta ravnanja z ostanki sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata. |
| b. | Predobdelava mastne valjarniške škaje za nadaljnjo uporabo | To vključuje tehnike, kot sta:






  — | briketiranje ali peletiranje, |

BAT 34.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Načrt ravnanja z ostanki

Načrt ravnanja z ostanki je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in zajema sklop ukrepov, s katerimi naj bi se (1) čim bolj zmanjšalo nastajanje ostankov, (2) optimizirala ponovna uporaba, recikliranje in/ali predelava odpadkov ter (3) zagotovilo ustrezno odstranjevanje odpadkov.

Načrt ravnanja z ostanki se lahko vključi v splošni načrt ravnanja z ostanki večjega obrata (npr. za proizvodnjo železa in jekla).

Raven podrobnosti in stopnja formalizacije načrta ravnanja z ostanki sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata.

b.

Predobdelava mastne valjarniške škaje za nadaljnjo uporabo

To vključuje tehnike, kot sta:

—

briketiranje ali peletiranje,

| — | znižanje vsebnosti olja v mastni valjarniški škaji, na primer s toplotno obdelavo, pranjem, flotacijo. |
| --- | --- |

—

znižanje vsebnosti olja v mastni valjarniški škaji, na primer s toplotno obdelavo, pranjem, flotacijo.

Splošno ustrezna.

c.

Uporaba valjarniške škaje

Valjarniška škaja se zbira in uporablja na kraju samem ali drugje, na primer pri proizvodnji železa in jekla ali cementa.

Splošno ustrezna.

d.

Uporaba kovinskih odpadkov

Kovinski odpadki iz mehanskih postopkov (npr. obrezovanja in dodelave) se uporabljajo pri proizvodnji železa in jekla. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje.

Splošno ustrezna.

e.

Recikliranje kovin in kovinskih oksidov iz suhega čiščenja odpadnih plinov

Groba frakcija kovine in kovinskih oksidov, ki izvirajo iz suhega čiščenja (npr. s tekstilnimi filtri) odpadnih plinov iz mehanskih postopkov (npr. plamensko čiščenje ali brušenje), se selektivno izolira z uporabo mehanskih tehnik (npr. sita) ali magnetnih tehnik in reciklira, na primer za proizvodnjo železa in jekla. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje.

Splošno ustrezna.

f.

Uporaba mastnega blata

Iz ostankov mastnega blata, ki nastanejo na primer pri razmaščevanju, se odstrani voda, da se pridobi olje, ki ga vsebuje blato, za snovno ali energijsko predelavo. Če blato vsebuje malo vode, se lahko neposredno uporabi. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje.

Splošno ustrezna.

g.

Toplotna obdelava hidroksidnega mulja, ki nastane pri predelavi mešane kisline

Mulj, ki nastane pri predelavi mešane kisline, se toplotno obdela, da se pridobi material, bogat s kalcijevim fluoridom, ki se lahko uporablja v konvertorjih za razogljičenje z argonom in kisikom.

Ustreznost je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

h.

Predelava in ponovna uporaba sredstev za peskanje

Če se mehansko razškajanje izvaja s peskanjem, se sredstva za peskanje ločijo od škaje in ponovno uporabijo.

Splošno ustrezna.

| BAT 35. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, ki nastanejo pri vročem potapljanju in so namenjeni za odstranjevanje, je preprečevanje odstranjevanja ostankov, ki vsebujejo cink, z uporabo vseh spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Recikliranje prahu iz tekstilnih filtrov | Prah iz tekstilnih filtrov, ki vsebuje amonijev klorid in cinkov klorid, se zbira in ponovno uporabi, na primer za proizvodnjo sredstev za fluksiranje. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje. | Ustrezna samo za vroče potapljanje po fluksiranju.
  Ustreznost je lahko omejena glede na razpoložljivost trga. |
| b. | Recikliranje cinkovega pepela in vrhnje gošče | Kovinski cink se pridobi iz cinkovega pepela in vrhnje gošče s taljenjem v pečeh za predelavo. Preostali ostanki, ki vsebujejo cink, se uporabljajo na primer za proizvodnjo cinkovega oksida. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje. | Splošno ustrezna. |
| c. | Recikliranje gošče z dna | Gošče z dna se uporablja na primer za proizvodnjo cinka v industriji neželeznih kovin. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje. | Splošno ustrezna. |

BAT 35.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Recikliranje prahu iz tekstilnih filtrov

Prah iz tekstilnih filtrov, ki vsebuje amonijev klorid in cinkov klorid, se zbira in ponovno uporabi, na primer za proizvodnjo sredstev za fluksiranje. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje.

Ustrezna samo za vroče potapljanje po fluksiranju.

Ustreznost je lahko omejena glede na razpoložljivost trga.

b.

Recikliranje cinkovega pepela in vrhnje gošče

Kovinski cink se pridobi iz cinkovega pepela in vrhnje gošče s taljenjem v pečeh za predelavo. Preostali ostanki, ki vsebujejo cink, se uporabljajo na primer za proizvodnjo cinkovega oksida. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje.

Splošno ustrezna.

c.

Recikliranje gošče z dna

Gošče z dna se uporablja na primer za proizvodnjo cinka v industriji neželeznih kovin. To se lahko izvaja na kraju samem ali drugje.

Splošno ustrezna.

| BAT 36. | Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje možnosti recikliranja in predelave ostankov, ki vsebujejo cink, pri vročem potapljanju (tj. cinkovega pepela, vrhnje gošče, gošče z dna, obrizgov cinka in prahu iz tekstilnih filtrov) ter za preprečitev ali zmanjšanje okoljskega tveganja, povezanega z njihovim shranjevanjem, je, da se shranjujejo ločeno drug od drugega in od drugih ostankov na:







  — | neprepustnih površinah, v zaprtih prostorih in zaprtih posodah/vrečah v primeru prahu iz tekstilnih filtrov, |
| --- | --- | --- |

BAT 36.

—

neprepustnih površinah, v zaprtih prostorih in zaprtih posodah/vrečah v primeru prahu iz tekstilnih filtrov,

| — | neprepustnih površinah in na pokritih območjih, zaščitenih pred površinskim odtekanjem vode, v primeru vseh drugih zgoraj navedenih vrst ostankov. |
| --- | --- |

—

neprepustnih površinah in na pokritih območjih, zaščitenih pred površinskim odtekanjem vode, v primeru vseh drugih zgoraj navedenih vrst ostankov.

| BAT 37. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov in zmanjšanje količine odpadkov, ki nastanejo pri teksturiranju delovnih valjev in so namenjeni za odstranjevanje, je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Čiščenje in ponovna uporaba emulzije za brušenje | Emulzije za brušenje se obdelajo z lamelnimi ali magnetnimi separatorji ali postopkom sedimentacije/bistrenja, da se odstrani mulj iz brušenja in ponovno uporabi emulzija za brušenje. |
| b. | Obdelava mulja iz brušenja | Obdelava mulja iz brušenja z magnetnim ločevanjem, da se pridobijo kovinski delci in reciklirajo kovine, na primer za proizvodnjo železa in jekla. |
| c. | Recikliranje obrabljenih delovnih valjev | Obrabljeni delovni valji, ki niso primerni za teksturiranje, se reciklirajo za uporabo pri proizvodnji železa in jekla ali pa se vrnejo proizvajalcu za predelavo. |

BAT 37.

Tehnika

Opis

a.

Čiščenje in ponovna uporaba emulzije za brušenje

Emulzije za brušenje se obdelajo z lamelnimi ali magnetnimi separatorji ali postopkom sedimentacije/bistrenja, da se odstrani mulj iz brušenja in ponovno uporabi emulzija za brušenje.

b.

Obdelava mulja iz brušenja

Obdelava mulja iz brušenja z magnetnim ločevanjem, da se pridobijo kovinski delci in reciklirajo kovine, na primer za proizvodnjo železa in jekla.

c.

Recikliranje obrabljenih delovnih valjev

Obrabljeni delovni valji, ki niso primerni za teksturiranje, se reciklirajo za uporabo pri proizvodnji železa in jekla ali pa se vrnejo proizvajalcu za predelavo.

Nadaljnje posebne tehnike za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, za posamezne sektorje so navedene v oddelku 1.4.4 teh zaključkov o BAT.

1.2   
  Zaključki o BAT za toplo valjanje

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

1.2.1   Energijska učinkovitost

| BAT 38. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti pri segrevanju vložka je uporaba kombinacije tehnik iz BAT 11 skupaj z ustrezno kombinacijo spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ulivanje na skoraj končno obliko za tanke slabe in ulite profile, ki mu sledi valjanje | Glej oddelek 1.7.1. | Ustrezna samo za naprave v bližini kontinuiranega ulivanja ter v okviru omejitev postavitve naprave in specifikacij proizvoda. |
| b. | Vroče/neposredno polnjenje | Vroči kontinuirano liti jekleni izdelki se polnijo neposredno v peči za ponovno segrevanje. | Ustrezna samo za naprave v bližini kontinuiranega ulivanja ter v okviru omejitev postavitve naprave in specifikacij proizvoda. |
| c. | Rekuperacija toplote pri hlajenju podpornih stebrov | Para, ki nastane pri hlajenju podpornih stebrov, ki podpirajo vložek v pečeh za ponovno segrevanje, se ekstrahira in uporablja pri drugih postopkih v napravi. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora in/ali ustrezne potrebe po pari. |
| d. | Ohranjanje toplote med prenosom vložka | Med obratom za kontinuirano ulivanje in pečjo za ponovno segrevanje ter med strojem za grobo obdelavo in finiširnim valjalnim strojem se uporabljajo izolirani pokrovi. | Splošno ustrezna v okviru omejitev postavitve naprave. |
| e. | Navijalna naprava | Glej oddelek 1.7.1. | Splošno ustrezna. |
| f. | Peči za predelavo navitij | Peči za predelavo navitij se uporabljajo kot dodatek navijalni napravi za ponovno vzpostavitev ustrezne temperature navitij za valjanje in njihovo vrnitev v običajno zaporedje postopkov valjanja v primeru motenj v valjalnem stroju. | Splošno ustrezna. |
| g. | Kalibrirni stroj | Glej BAT 39(a).
  Kalibrirni stroj se uporablja za povečanje energijske učinkovitosti pri segrevanju vložka, saj omogoča pospešitev vročega polnjenja. | Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav za tople valjarne za tračno jeklo. |

BAT 38.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ulivanje na skoraj končno obliko za tanke slabe in ulite profile, ki mu sledi valjanje

Glej oddelek 1.7.1.

Ustrezna samo za naprave v bližini kontinuiranega ulivanja ter v okviru omejitev postavitve naprave in specifikacij proizvoda.

b.

Vroče/neposredno polnjenje

Vroči kontinuirano liti jekleni izdelki se polnijo neposredno v peči za ponovno segrevanje.

Ustrezna samo za naprave v bližini kontinuiranega ulivanja ter v okviru omejitev postavitve naprave in specifikacij proizvoda.

c.

Rekuperacija toplote pri hlajenju podpornih stebrov

Para, ki nastane pri hlajenju podpornih stebrov, ki podpirajo vložek v pečeh za ponovno segrevanje, se ekstrahira in uporablja pri drugih postopkih v napravi.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora in/ali ustrezne potrebe po pari.

d.

Ohranjanje toplote med prenosom vložka

Med obratom za kontinuirano ulivanje in pečjo za ponovno segrevanje ter med strojem za grobo obdelavo in finiširnim valjalnim strojem se uporabljajo izolirani pokrovi.

Splošno ustrezna v okviru omejitev postavitve naprave.

e.

Navijalna naprava

Glej oddelek 1.7.1.

Splošno ustrezna.

f.

Peči za predelavo navitij

Peči za predelavo navitij se uporabljajo kot dodatek navijalni napravi za ponovno vzpostavitev ustrezne temperature navitij za valjanje in njihovo vrnitev v običajno zaporedje postopkov valjanja v primeru motenj v valjalnem stroju.

Splošno ustrezna.

g.

Kalibrirni stroj

Glej BAT 39(a).

Kalibrirni stroj se uporablja za povečanje energijske učinkovitosti pri segrevanju vložka, saj omogoča pospešitev vročega polnjenja.

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav za tople valjarne za tračno jeklo.

| BAT 39. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti pri valjanju je kombinacija spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kalibrirni stroj | Uporaba kalibrirnega stroja pred strojem za grobo obdelavo omogoča znatno pospešitev vročega polnjenja, rezultat pa je bolj enakomerno zmanjšanje širine na robovih in na sredini izdelka. Oblika končnega slaba je skoraj pravokotna, kar znatno zmanjša število prehodov skozi valje, potrebnih za doseganje specifikacij izdelka. | Ustrezna samo za tople valjarne za tračno jeklo.
  Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav. |
| b. | Računalniško podprta optimizacija valjanja | Zmanjšanje debeline se nadzoruje z računalnikom, da se čim bolj zmanjša število prehodov skozi valje. | Splošno ustrezna. |
| c. | Zmanjšanje trenja pri valjanju | Glej oddelek 1.7.1. | Ustrezna samo za tople valjarne za tračno jeklo. |
| d. | Navijalna naprava | Glej oddelek 1.7.1. | Splošno ustrezna. |
| e. | Trivaljno stojalo | S trovaljnim stojalom se poveča zmanjšanje preseka na prehod, zaradi česar se na splošno zmanjša število prehodov skozi valje, potrebnih za izdelavo valjanih žic in palic. | Splošno ustrezna. |
| f. | Ulivanje na skoraj končno obliko za tanke slabe in ulite profile, ki mu sledi valjanje | Glej oddelek 1.7.1. | Ustrezna samo za naprave v bližini kontinuiranega ulivanja ter v okviru omejitev postavitve naprave in specifikacij proizvoda. |

BAT 39.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Kalibrirni stroj

Uporaba kalibrirnega stroja pred strojem za grobo obdelavo omogoča znatno pospešitev vročega polnjenja, rezultat pa je bolj enakomerno zmanjšanje širine na robovih in na sredini izdelka. Oblika končnega slaba je skoraj pravokotna, kar znatno zmanjša število prehodov skozi valje, potrebnih za doseganje specifikacij izdelka.

Ustrezna samo za tople valjarne za tračno jeklo.

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

b.

Računalniško podprta optimizacija valjanja

Zmanjšanje debeline se nadzoruje z računalnikom, da se čim bolj zmanjša število prehodov skozi valje.

Splošno ustrezna.

c.

Zmanjšanje trenja pri valjanju

Glej oddelek 1.7.1.

Ustrezna samo za tople valjarne za tračno jeklo.

d.

Navijalna naprava

Glej oddelek 1.7.1.

Splošno ustrezna.

e.

Trivaljno stojalo

S trovaljnim stojalom se poveča zmanjšanje preseka na prehod, zaradi česar se na splošno zmanjša število prehodov skozi valje, potrebnih za izdelavo valjanih žic in palic.

Splošno ustrezna.

f.

Ulivanje na skoraj končno obliko za tanke slabe in ulite profile, ki mu sledi valjanje

Glej oddelek 1.7.1.

Ustrezna samo za naprave v bližini kontinuiranega ulivanja ter v okviru omejitev postavitve naprave in specifikacij proizvoda.

Preglednica 1.22

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo energije pri valjanju

| Izdelki iz jekla na koncu postopka valjanja | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Vroče valjana navitja (trakovi), debela pločevina | MJ/t | 100–400 |
| Palice | MJ/t | 100–500 (56) |
| Nosilci, gredice, tirnice, cevi | MJ/t | 100–300 |

Izdelki iz jekla na koncu postopka valjanja

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(letno povprečje)

Vroče valjana navitja (trakovi), debela pločevina

MJ/t

100–400

Palice

MJ/t

100–500 (56)

Nosilci, gredice, tirnice, cevi

MJ/t

100–300

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 6.

1.2.2   Učinkovita raba materialov

| BAT 40. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov in zmanjšanje količine odpadkov, ki nastanejo pri kondicioniranju vložka in so namenjeni za odstranjevanje, je preprečevanje, ali če to ni izvedljivo, zmanjšanje potrebe po kondicioniranju z eno od spodaj navedenih tehnik ali njihovo kombinacijo.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Računalniško podprt nadzor kakovosti | Kakovost slabov se nadzoruje z računalnikom, kar omogoča prilagoditev pogojev ulivanja, da se čim bolj zmanjšajo površinske nepravilnosti, in ročno plamensko čiščenje poškodovanih površin namesto plamenskega čiščenja celotnega slaba. | Ustrezna samo za naprave s kontinuiranim ulivanjem. |
| b. | Rezanje slaba | Slabi (pogosto uliti v več širinah) se pred toplim valjanjem razrežejo z napravami za rezanje, valjanjem z rezanjem ali baklami, ki se ročno upravljajo ali so nameščene na stroj. | Morda ni ustrezna za slabe, proizvedene iz ingotov. |
| c. | Zarobljenje ali obrezovanje klinastih slabov | Klinasti slabi se valjajo s posebnimi nastavitvami, pri čemer se klin odstrani tako, da se zarobi (npr. z avtomatskim nadzorom širine ali kalibrirnim strojem) ali obreže. | Morda ni ustrezna za slabe, proizvedene iz ingotov. Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav. |

BAT 40.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Računalniško podprt nadzor kakovosti

Kakovost slabov se nadzoruje z računalnikom, kar omogoča prilagoditev pogojev ulivanja, da se čim bolj zmanjšajo površinske nepravilnosti, in ročno plamensko čiščenje poškodovanih površin namesto plamenskega čiščenja celotnega slaba.

Ustrezna samo za naprave s kontinuiranim ulivanjem.

b.

Rezanje slaba

Slabi (pogosto uliti v več širinah) se pred toplim valjanjem razrežejo z napravami za rezanje, valjanjem z rezanjem ali baklami, ki se ročno upravljajo ali so nameščene na stroj.

Morda ni ustrezna za slabe, proizvedene iz ingotov.

c.

Zarobljenje ali obrezovanje klinastih slabov

Klinasti slabi se valjajo s posebnimi nastavitvami, pri čemer se klin odstrani tako, da se zarobi (npr. z avtomatskim nadzorom širine ali kalibrirnim strojem) ali obreže.

Morda ni ustrezna za slabe, proizvedene iz ingotov. Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

| BAT 41. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri valjanju za proizvodnjo ploščatih izdelkov je zmanjšanje nastajanja kovinskih odpadkov z uporabo obeh spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimizacija obrezovanja | Obrezovanje vložka po grobi obdelavi se nadzoruje s sistemom za merjenje oblike (npr. kamera), da se čim bolj zmanjša količina odrezane kovine. |
| b. | Nadzor oblike vložka med valjanjem | Vse deformacije vložka med valjanjem se spremljajo in nadzorujejo, da se zagotovi, da je valjano jeklo čim bolj pravokotne oblike, in da se čim bolj zmanjša potreba po obrezovanju. |

BAT 41.

Tehnika

Opis

a.

Optimizacija obrezovanja

Obrezovanje vložka po grobi obdelavi se nadzoruje s sistemom za merjenje oblike (npr. kamera), da se čim bolj zmanjša količina odrezane kovine.

b.

Nadzor oblike vložka med valjanjem

Vse deformacije vložka med valjanjem se spremljajo in nadzorujejo, da se zagotovi, da je valjano jeklo čim bolj pravokotne oblike, in da se čim bolj zmanjša potreba po obrezovanju.

1.2.3   Emisije v zrak

| BAT 42. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, niklja in svinca v zrak pri mehanski obdelavi (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamenskem čiščenju in varjenju je zbiranje emisij s tehnikama (a) in (b) ter v tem primeru čiščenje odpadnih plinov z eno od spodaj navedenih tehnik (c) do (e) ali njihovo kombinacijo.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij | |
| a. | Zaprto plamensko čiščenje in brušenje v kombinaciji z ekstrakcijo zraka | Postopki plamenskega čiščenja (razen ročnega plamenskega čiščenja) in brušenja se izvajajo v popolnoma zaprtih prostorih (npr. pod zaprtimi odsesovalnimi napami), zrak pa se ekstrahira. | Splošno ustrezna. |
| b. | Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij | Emisije zaradi rezanja, razškajanja, grobe obdelave, valjanja, dodelave, izravnavanja in varjenja se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem. V primeru nastajanja majhnih količin prahu, na primer pod 100 g/h, se lahko pri grobi obdelavi in valjanju namesto tega uporabljajo razpršilniki vode (glej BAT 43). | Morda ni ustrezna za varjenje v primeru nastajanja majhnih količin prahu, na primer pod 50 g/h. |
| Čiščenje odpadnih plinov | |
| c. | Elektrostatični filter | Glej oddelek 1.7.2. | Splošno ustrezna. |
| d. | Tekstilni filter | Glej oddelek 1.7.2. | Morda ni ustrezna v primeru odpadnih plinov z visoko vsebnostjo vlage. |
| e. | Mokro pranje | Glej oddelek 1.7.2. | Splošno ustrezna. |

BAT 42.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zbiranje emisij

a.

Zaprto plamensko čiščenje in brušenje v kombinaciji z ekstrakcijo zraka

Postopki plamenskega čiščenja (razen ročnega plamenskega čiščenja) in brušenja se izvajajo v popolnoma zaprtih prostorih (npr. pod zaprtimi odsesovalnimi napami), zrak pa se ekstrahira.

Splošno ustrezna.

b.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij

Emisije zaradi rezanja, razškajanja, grobe obdelave, valjanja, dodelave, izravnavanja in varjenja se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem. V primeru nastajanja majhnih količin prahu, na primer pod 100 g/h, se lahko pri grobi obdelavi in valjanju namesto tega uporabljajo razpršilniki vode (glej BAT 43).

Morda ni ustrezna za varjenje v primeru nastajanja majhnih količin prahu, na primer pod 50 g/h.

Čiščenje odpadnih plinov

c.

Elektrostatični filter

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

d.

Tekstilni filter

Glej oddelek 1.7.2.

Morda ni ustrezna v primeru odpadnih plinov z visoko vsebnostjo vlage.

e.

Mokro pranje

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.23

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije prahu, svinca in niklja v zrak pri mehanski obdelavi (vključno z rezanjem, razškajanjem, brušenjem, grobo obdelavo, valjanjem, dodelavo, izravnavanjem), plamenskem čiščenju (razen ročnega grobega čiščenja) in varjenju

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2 –5  (57) |
| Ni | 0,01 –0,1  (58) |
| Pb | 0,01 –0,035  (58) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2 –5  (57)

Ni

0,01 –0,1  (58)

Pb

0,01 –0,035  (58)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

| BAT 43. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, niklja in svinca v zrak pri grobi obdelavi in valjanju v primeru nastajanja majhnih količin prahu (npr. pod 100 g/h (glej BAT 42(b))) je uporaba razpršilnikov vode. |
| --- | --- |

BAT 43.

Opis

Na izhodni strani vsakega stojala za grobo obdelavo in valjanje so nameščeni razpršilni sistemi za vbrizgavanje vode, da se zmanjša nastajanje prahu. Vlaženje prašnih delcev olajša aglomeracijo in poleganje prahu. Voda se zbira na dnu stojala, nato pa se očisti (glej BAT 31).

1.3   
  Zaključki o BAT za hladno valjanje

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

1.3.1   Energijska učinkovitost

| BAT 44. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti pri valjanju je kombinacija spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kontinuirano valjanje za nizko legirano in legirano jeklo | Namesto konvencionalnega prekinjenega valjanja (npr. z uporabo reverzirnih valjalnih strojev) se uporablja kontinuirano valjanje (npr. s tandemskimi valjalnimi stroji), kar omogoča stabilno dovajanje ter manj pogoste zagone in zaustavitve. | Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.
  Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka. |
| b. | Zmanjšanje trenja pri valjanju | Glej oddelek 1.7.1. | Splošno ustrezna. |
| c. | Računalniško podprta optimizacija valjanja | Zmanjšanje debeline se nadzoruje z računalnikom, da se čim bolj zmanjša število prehodov skozi valje. | Splošno ustrezna. |

BAT 44.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Kontinuirano valjanje za nizko legirano in legirano jeklo

Namesto konvencionalnega prekinjenega valjanja (npr. z uporabo reverzirnih valjalnih strojev) se uporablja kontinuirano valjanje (npr. s tandemskimi valjalnimi stroji), kar omogoča stabilno dovajanje ter manj pogoste zagone in zaustavitve.

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka.

b.

Zmanjšanje trenja pri valjanju

Glej oddelek 1.7.1.

Splošno ustrezna.

c.

Računalniško podprta optimizacija valjanja

Zmanjšanje debeline se nadzoruje z računalnikom, da se čim bolj zmanjša število prehodov skozi valje.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.24

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo energije pri valjanju

| Izdelki iz jekla na koncu postopka valjanja | Enota | Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT
  (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| Hladno valjana navitja | MJ/t | 100 –300  (59) |
| Embalažno jeklo | MJ/t | 250 –400 |

Izdelki iz jekla na koncu postopka valjanja

Enota

Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT

(letno povprečje)

Hladno valjana navitja

MJ/t

100 –300  (59)

Embalažno jeklo

MJ/t

250 –400

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 6.

1.3.2   Učinkovita raba materialov

| BAT 45. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov in zmanjšanje količine odpadkov, ki nastanejo pri valjanju in so namenjeni za odstranjevanje, je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Spremljanje in prilagoditev kakovosti emulzije za valjanje | Pomembne značilnosti emulzije za valjanje (npr. koncentracija olja, vrednost pH, velikost kapljic emulzije, indeks miljenja, koncentracija kisline, koncentracija železnega drobirja, koncentracija bakterij) se redno ali stalno spremljajo, da se odkrijejo nepravilnosti v kakovosti emulzije in po potrebi sprejmejo popravni ukrepi. | Splošno ustrezna. |
| b. | Preprečevanje onesnaženja emulzije za valjanje | Onesnaženje emulzije za valjanje se prepreči s tehnikami, kot sta:






  — | redne kontrole in preventivno vzdrževanje hidravličnega sistema in sistema kroženja emulzije, |

BAT 45.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Spremljanje in prilagoditev kakovosti emulzije za valjanje

Pomembne značilnosti emulzije za valjanje (npr. koncentracija olja, vrednost pH, velikost kapljic emulzije, indeks miljenja, koncentracija kisline, koncentracija železnega drobirja, koncentracija bakterij) se redno ali stalno spremljajo, da se odkrijejo nepravilnosti v kakovosti emulzije in po potrebi sprejmejo popravni ukrepi.

Splošno ustrezna.

b.

Preprečevanje onesnaženja emulzije za valjanje

Onesnaženje emulzije za valjanje se prepreči s tehnikami, kot sta:

—

redne kontrole in preventivno vzdrževanje hidravličnega sistema in sistema kroženja emulzije,

| — | zmanjšanje rasti bakterij v sistemu za emulzijo za valjanje, in sicer z rednim čiščenjem ali obratovanjem pri nizkih temperaturah. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje rasti bakterij v sistemu za emulzijo za valjanje, in sicer z rednim čiščenjem ali obratovanjem pri nizkih temperaturah.

Splošno ustrezna.

c.

Čiščenje in ponovna uporaba emulzije za valjanje

Delci (npr. prah, jekleni drobci in škaja), ki onesnažujejo emulzijo za valjanje, se odstranijo v čistilnem tokokrogu (običajno na podlagi sedimentacije v kombinaciji s filtracijo in/ali magnetnim ločevanjem), da se ohrani kakovost emulzije, očiščena emulzija za valjanje pa se ponovno uporabi. Stopnjo ponovne uporabe omejuje vsebnost nečistoč v emulziji.

Ustreznost je lahko omejena zaradi specifikacij izdelka.

d.

Optimalna izbira olja za valjanje in sistema za emulzijo

Olje za valjanje in sistemi za emulzijo se skrbno izberejo, da se zagotovi optimalna zmogljivost za zadevni postopek in izdelek. Pomembne značilnosti, ki jih je treba upoštevati, so na primer:

| — | dobro mazanje, |
| --- | --- |

—

dobro mazanje,

| — | možnost enostavnega ločevanja onesnaževal, |
| --- | --- |

—

možnost enostavnega ločevanja onesnaževal,

| — | stabilnost emulzije in disperzija olja v emulziji, |
| --- | --- |

—

stabilnost emulzije in disperzija olja v emulziji,

| — | odpornost olja proti degradaciji v primeru dolgega obdobja mirovanja. |
| --- | --- |

—

odpornost olja proti degradaciji v primeru dolgega obdobja mirovanja.

Splošno ustrezna.

e.

Zmanjšanje porabe olja/emulzije za valjanje

Poraba olja/emulzije za valjanje se čim bolj zmanjša s tehnikami, kot so:

| — | omejitev koncentracije olja na najmanjšo potrebno za mazanje, |
| --- | --- |

—

omejitev koncentracije olja na najmanjšo potrebno za mazanje,

| — | omejitev prenosa emulzije s predhodnih stojal (npr. z ločitvijo podzemnih prostorov za emulzije, zaščito stojal obratov za valjanje), |
| --- | --- |

—

omejitev prenosa emulzije s predhodnih stojal (npr. z ločitvijo podzemnih prostorov za emulzije, zaščito stojal obratov za valjanje),

| — | uporaba zračnih nožev v kombinaciji z robnim sesanjem za zmanjšanje količine ostankov emulzije in olja na traku. |
| --- | --- |

—

uporaba zračnih nožev v kombinaciji z robnim sesanjem za zmanjšanje količine ostankov emulzije in olja na traku.

Splošno ustrezna.

1.3.3   Emisije v zrak

| BAT 46. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, niklja in svinca v zrak pri odvitju, mehanskem predhodnem razškajanju, izravnavanju in varjenju je zbiranje emisij s tehniko (a) in v tem primeru čiščenje odpadnih plinov s tehniko (b).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij | Emisije pri odvitju, mehanskem predhodnem razškajanju, izravnavanju in varjenju se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem. | Morda ni ustrezna za varjenje v primeru nastajanja majhnih količin prahu, na primer pod 50 g/h. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| b. | Tekstilni filter | Glej oddelek 1.7.2. | Splošno ustrezna. |

BAT 46.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zbiranje emisij

a.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij

Emisije pri odvitju, mehanskem predhodnem razškajanju, izravnavanju in varjenju se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem.

Morda ni ustrezna za varjenje v primeru nastajanja majhnih količin prahu, na primer pod 50 g/h.

Čiščenje odpadnih plinov

b.

Tekstilni filter

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.25

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije prahu, niklja in svinca v zrak pri odvitju, mehanskem predhodnem razškajanju, izravnavanju in varjenju

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2 –5 |
| Ni | 0,01 –0,1  (60) |
| Pb | ≤ 0,003  (60) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2 –5

Ni

0,01 –0,1  (60)

Pb

≤ 0,003  (60)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

| BAT 47. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij oljne meglice v zrak pri tempranju je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik.









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Suho tempranje | Pri tempranju se ne uporabljajo voda in maziva. | Ni ustrezna za embalažne izdelke iz bele pločevine in druge izdelke, ki jih je treba močno podaljšati. |
| b. | Mazanje z majhno količino maziva pri mokrem tempranju | Sistemi za mazanje z majhno količino maziva se uporabljajo za natančno dovajanje količine maziv, ki je potrebna za zmanjšanje trenja med delovnimi valji in vložkom. | V primeru nerjavnega jekla je lahko ustreznost omejena zaradi specifikacij izdelka. |

BAT 47.

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Suho tempranje

Pri tempranju se ne uporabljajo voda in maziva.

Ni ustrezna za embalažne izdelke iz bele pločevine in druge izdelke, ki jih je treba močno podaljšati.

b.

Mazanje z majhno količino maziva pri mokrem tempranju

Sistemi za mazanje z majhno količino maziva se uporabljajo za natančno dovajanje količine maziv, ki je potrebna za zmanjšanje trenja med delovnimi valji in vložkom.

V primeru nerjavnega jekla je lahko ustreznost omejena zaradi specifikacij izdelka.

| BAT 48. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij oljne meglice v zrak pri valjanju, mokrem tempranju in dodelavi je uporaba tehnike (a) v kombinaciji s tehniko (b) ali v kombinaciji z obema spodaj navedenima tehnikama (b) in (c).








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij | Emisije pri valjanju, mokrem tempranju in dodelavi se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| b. | Odstranjevalec kapljic | Glej oddelek 1.7.2. |
| c. | Separator oljne meglice | Separatorji, ki vsebujejo obodno polnjenje, prestrezne plošče ali mrežaste slojnice, se uporabljajo za ločevanje olja iz ekstrahiranega zraka. |

BAT 48.

Tehnika

Opis

Zbiranje emisij

a.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij

Emisije pri valjanju, mokrem tempranju in dodelavi se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem.

Čiščenje odpadnih plinov

b.

Odstranjevalec kapljic

Glej oddelek 1.7.2.

c.

Separator oljne meglice

Separatorji, ki vsebujejo obodno polnjenje, prestrezne plošče ali mrežaste slojnice, se uporabljajo za ločevanje olja iz ekstrahiranega zraka.

Preglednica 1.26

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije skupnega hlapnega organskega ogljika v zrak pri valjanju, mokrem tempranju in dodelavi

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Skupni hlapni organski ogljik | mg/Nm3 | < 3–8 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Skupni hlapni organski ogljik

mg/Nm3

< 3–8

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.4   Zaključki o BAT za vlečenje žice

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

1.4.1   Energijska učinkovitost

| BAT 49. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti in učinkovitosti rabe materialov pri uporabi svinčevih kopeli je uporaba plavajoče zaščitne plasti na površini svinčevih kopeli ali uporaba pokrovov za kadi. |
| --- | --- |

BAT 49.

Opis

Plavajoče zaščitne plasti in pokrovi za kadi zmanjšajo toplotne izgube in oksidacijo svinca.

1.4.2   Učinkovita raba materialov

| BAT 50. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov in zmanjšanje količine odpadkov, ki nastanejo pri mokrem vlečenju in so namenjeni za odstranjevanje, je čiščenje in ponovna uporaba maziva za vlečenje žice. |
| --- | --- |

BAT 50.

Opis

Za čiščenje maziva za vlečenje žice za ponovno uporabo se uporablja čistilni tokokrog, na primer s filtracijo in/ali centrifugiranjem.

1.4.3   Emisije v zrak

| BAT 51. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in svinca iz svinčevih kopeli v zrak je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| Zmanjšanje nastajanja emisij |
| a. | Zmanjšanje prenosa svinca | Tehnike vključujejo uporabo antracitnega gramoza za strganje svinca in združitev svinčeve kopeli z linijskim dekapiranjem. |
| b. | Plavajoča zaščitna plast ali pokrovi za kadi | Glej BAT 49.
  Plavajoče zaščitne plasti in pokrovi za kadi prav tako zmanjšujejo emisije v zrak. |
| Zbiranje emisij |
| c. | Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij | Emisije iz svinčeve kopeli se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| d. | Tekstilni filter | Glej oddelek 1.7.2. |

BAT 51.

Tehnika

Opis

Zmanjšanje nastajanja emisij

a.

Zmanjšanje prenosa svinca

Tehnike vključujejo uporabo antracitnega gramoza za strganje svinca in združitev svinčeve kopeli z linijskim dekapiranjem.

b.

Plavajoča zaščitna plast ali pokrovi za kadi

Glej BAT 49.

Plavajoče zaščitne plasti in pokrovi za kadi prav tako zmanjšujejo emisije v zrak.

Zbiranje emisij

c.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij

Emisije iz svinčeve kopeli se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem.

Čiščenje odpadnih plinov

d.

Tekstilni filter

Glej oddelek 1.7.2.

Preglednica 1.27

Ravni emisij, povezane z BAT, za kanalizirane emisije prahu in svinca v zrak iz svinčevih kopeli

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2–5 |
| Pb | mg/Nm3 | ≤ 0,5 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2–5

Pb

mg/Nm3

≤ 0,5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

| BAT 52. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu v zrak pri suhem vlečenju je zbiranje emisij z uporabo tehnike (a) ali (b) in čiščenje odpadnih plinov z uporabo spodaj navedene tehnike (c).









  Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Zaprt stroj za vlečenje v kombinaciji z ekstrakcijo zraka | Celoten stroj za vlečenje je zaprt, da se prepreči pršenje prahu, zrak pa se ekstrahira. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi postavitve naprave. |
| b. | Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij | Emisije iz stroja za vlečenje se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem. | Splošno ustrezna. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| c. | Tekstilni filter | Glej oddelek 1.7.2. | Splošno ustrezna. |

BAT 52.

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zbiranje emisij

a.

Zaprt stroj za vlečenje v kombinaciji z ekstrakcijo zraka

Celoten stroj za vlečenje je zaprt, da se prepreči pršenje prahu, zrak pa se ekstrahira.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi postavitve naprave.

b.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij

Emisije iz stroja za vlečenje se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z napami ali obrobnim odsesavanjem.

Splošno ustrezna.

Čiščenje odpadnih plinov

c.

Tekstilni filter

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.28

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije prahu v zrak pri suhem vlečenju

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | < 2 –5 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

< 2 –5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

| BAT 53. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij oljne meglice v zrak iz oljnih kalilnih kopeli je uporaba obeh spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij | Emisije iz oljnih kalilnih kopeli se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z bočnimi napami ali obrobnim odsesavanjem. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| b. | Odstranjevalec kapljic | Glej oddelek 1.7.2. |

BAT 53.

Tehnika

Opis

Zbiranje emisij

a.

Ekstrakcija zraka čim bližje viru emisij

Emisije iz oljnih kalilnih kopeli se zbirajo, na primer z ekstrakcijo z bočnimi napami ali obrobnim odsesavanjem.

Čiščenje odpadnih plinov

b.

Odstranjevalec kapljic

Glej oddelek 1.7.2.

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.4.4   Ostanki

| BAT 54. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je preprečevanje odstranjevanja ostankov, ki vsebujejo svinec, tako da se reciklirajo in uporabijo na primer v industriji neželeznih kovin za proizvodnjo svinca. |
| --- | --- |

BAT 54.

| BAT 55. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje okoljskega tveganja, povezanega s shranjevanjem ostankov iz svinčevih kopeli, ki vsebujejo svinec (npr. materiali zaščitne plasti in svinčevi oksidi), je shranjevanje ostankov, ki vsebujejo svinec, ločeno od drugih ostankov, na neprepustnih površinah in v zaprtih prostorih ali v zaprtih posodah. |
| --- | --- |

BAT 55.

1.5   
  Zaključki o BAT za nanos z vročim potapljanjem pločevine in žic

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

1.5.1   Učinkovita raba materialov

| BAT 56. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri kontinuiranem vročem potapljanju trakov je preprečevanje prekomernega nanašanja kovin z uporabo obeh spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Zračni noži za nadzor debeline premaza | Ko trak zapusti kopel s staljenim cinkom, se odvečna kovina za premaz z zračnimi curki, razporejenimi po celotni širini traku, odpihne s površine traku nazaj v galvansko kad. |
| b. | Stabilizacija traku | Učinkovitost odstranjevanja odvečnega premaza z zračnimi noži se izboljša z omejevanjem nihanja traku, na primer s povečanjem napetosti traku ali uporabo lončnih ležišč za zmanjšanje vibracij ali elektromagnetnih stabilizatorjev. |

BAT 56.

Tehnika

Opis

a.

Zračni noži za nadzor debeline premaza

Ko trak zapusti kopel s staljenim cinkom, se odvečna kovina za premaz z zračnimi curki, razporejenimi po celotni širini traku, odpihne s površine traku nazaj v galvansko kad.

b.

Stabilizacija traku

Učinkovitost odstranjevanja odvečnega premaza z zračnimi noži se izboljša z omejevanjem nihanja traku, na primer s povečanjem napetosti traku ali uporabo lončnih ležišč za zmanjšanje vibracij ali elektromagnetnih stabilizatorjev.

| BAT 57. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri kontinuiranem vročem potapljanju žice je preprečevanje prekomernega nanašanja kovin z uporabo ene od spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Otiranje z zrakom ali dušikom | Ko žica zapusti kopel s staljenim cinkom, se odvečna kovina za prevleko s krožnimi zračnimi ali plinskimi curki okoli žice odpihne z njene površine nazaj v galvansko kad. |
| b. | Mehansko otiranje | Ko žica zapusti kopel s staljenim cinkom, preide skozi opremo/material za otiranje (npr. otiralniki, šobe, obroči, granulat oglja), ki s površine žice otre odvečno kovino za premaz, da ta steče nazaj v galvansko kad. |

BAT 57.

Tehnika

Opis

a.

Otiranje z zrakom ali dušikom

Ko žica zapusti kopel s staljenim cinkom, se odvečna kovina za prevleko s krožnimi zračnimi ali plinskimi curki okoli žice odpihne z njene površine nazaj v galvansko kad.

b.

Mehansko otiranje

Ko žica zapusti kopel s staljenim cinkom, preide skozi opremo/material za otiranje (npr. otiralniki, šobe, obroči, granulat oglja), ki s površine žice otre odvečno kovino za premaz, da ta steče nazaj v galvansko kad.

1.6   
  Zaključki o BAT za šaržno galvanizacijo

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

1.6.1   Ostanki

| BAT 58. | Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje nastajanja izrabljenih kislin z visokimi koncentracijami cinka in železa, ali kadar to ni izvedljivo, zmanjšanje njihove količine, namenjene za odstranjevanje, je izvajanje dekapiranja ločeno od odstranjevanja plasti. |
| --- | --- |

BAT 58.

Opis

Dekapiranje in odstranjevanje plasti se izvajata v ločenih kadeh, da se prepreči nastajanje izrabljenih kislin z visokimi koncentracijami cinka in železa ali zmanjša njihova količina, namenjena za odstranjevanje.

Ustreznost

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora, če so potrebne dodatne kadi za odstranjevanje plasti.

| BAT 59. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine izrabljenih raztopin za odstranjevanje plasti z visokimi koncentracijami cinka, namenjenih za odstranjevanje, je predelava izrabljenih raztopin za odstranjevanje plasti in/ali ZnCl2 in NH4Cl, ki ju vsebujejo. |
| --- | --- |

BAT 59.

Opis

Tehnike za predelavo izrabljenih raztopin za odstranjevanje plasti z visokimi koncentracijami cinka na kraju samem ali drugje vključujejo:

| — | odstranjevanje cinka z ionsko izmenjavo. Obdelana kislina se lahko uporablja pri dekapiranju, medtem ko se lahko raztopina, ki vsebuje ZnCl2- in NH4Cl- ter nastane pri odstranjevanju plasti smole za ionsko izmenjavo, uporabi za fluksiranje, |
| --- | --- |

—

odstranjevanje cinka z ionsko izmenjavo. Obdelana kislina se lahko uporablja pri dekapiranju, medtem ko se lahko raztopina, ki vsebuje ZnCl2- in NH4Cl- ter nastane pri odstranjevanju plasti smole za ionsko izmenjavo, uporabi za fluksiranje,

| — | odstranjevanje cinka z ekstrakcijo s topilom. Obdelana kislina se lahko uporablja pri dekapiranju, koncentrat, ki vsebuje cink in nastane pri odstranjevanju plasti in izhlapevanju, pa se lahko uporabi za druge namene. |
| --- | --- |

—

odstranjevanje cinka z ekstrakcijo s topilom. Obdelana kislina se lahko uporablja pri dekapiranju, koncentrat, ki vsebuje cink in nastane pri odstranjevanju plasti in izhlapevanju, pa se lahko uporabi za druge namene.

1.6.2   Učinkovita raba materialov

| BAT 60. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov pri vročem potapljanju je uporaba obeh spodaj navedenih tehnik.








  Tehnika | Opis |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimiziran čas potapljanja | Čas potapljanja je omejen na trajanje, potrebno za izpolnitev zahtev glede debeline premaza. |
| b. | Počasno dviganje obdelovancev iz kopeli | S počasnim dviganjem galvaniziranih obdelovancev iz galvanske kadi se izboljša odtekanje in zmanjšajo obrizgi cinka. |

BAT 60.

Tehnika

Opis

a.

Optimiziran čas potapljanja

Čas potapljanja je omejen na trajanje, potrebno za izpolnitev zahtev glede debeline premaza.

b.

Počasno dviganje obdelovancev iz kopeli

S počasnim dviganjem galvaniziranih obdelovancev iz galvanske kadi se izboljša odtekanje in zmanjšajo obrizgi cinka.

| BAT 61. | Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje učinkovitosti rabe materialov in zmanjšanje količine odpadkov, ki nastanejo pri odpihovanju odvečnega cinka z galvaniziranih cevi in so namenjeni za odstranjevanje, je predelava delcev, ki vsebujejo cink, in njihova ponovna uporaba v galvanski kadi ali njihovo pošiljanje v predelavo cinka. |
| --- | --- |

BAT 61.

1.6.3   Emisije v zrak

| BAT 62. | Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij HCl v zrak zaradi dekapiranja in odstranjevanja plasti pri šaržni galvanizaciji je nadzorovanje parametrov obratovanja (tj. temperature in koncentracije kisline v kopeli) in uporaba spodaj navedenih tehnik v naslednjem prednostnem vrstnem redu:







  — | tehnika (a) v kombinaciji s tehniko (c), |
| --- | --- | --- |

BAT 62.

—

tehnika (a) v kombinaciji s tehniko (c),

| — | tehnika (b) v kombinaciji s tehniko (c), |
| --- | --- |

—

tehnika (b) v kombinaciji s tehniko (c),

| — | tehnika (d) v kombinaciji s tehniko (b, |
| --- | --- |

—

tehnika (d) v kombinaciji s tehniko (b,

| — | tehnika (d). |
| --- | --- |

—

tehnika (d).

Tehnika (d) je najboljša razpoložljiva tehnika samo za obstoječe naprave in če se z njo zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja v primerjavi z uporabo tehnike (c) v kombinaciji s tehniko (a) ali (b).

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| Zbiranje emisij |
| a. | Zaprt odsek za predobdelavo z ekstrakcijo | Celoten odsek za predobdelavo (npr. razmaščevanje, dekapiranje, fluksiranje) je zaprt, iz njega pa se ekstrahirajo hlapi. | Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav. |
| b. | Ekstrakcija z bočnimi napami ali obrobnim odsesavanjem | Kislinski hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo z bočnimi napami ali obrobnim odsesavanjem na robu dekapirnih kadi. To lahko vključuje tudi emisije iz kadi za razmaščevanje. | Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora. |
| Čiščenje odpadnih plinov |
| c. | Mokro pranje, ki mu sledi odstranjevalec kapljic | Glej oddelek 1.7.2. | Splošno ustrezna. |
| Zmanjšanje nastajanja emisij |
| d. | Omejeno delovno območje za odprte dekapirne kopeli s klorovodikovo kislino | Kopeli s klorovodikovo kislino se uporabljajo izključno v območju temperature in koncentracije HCl, ki ga določajo naslednji pogoji:






  (a) | 4 °C < T < (80 – 4 w) °C; |

Tehnika

Opis

Ustreznost

Zbiranje emisij

a.

Zaprt odsek za predobdelavo z ekstrakcijo

Celoten odsek za predobdelavo (npr. razmaščevanje, dekapiranje, fluksiranje) je zaprt, iz njega pa se ekstrahirajo hlapi.

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav.

b.

Ekstrakcija z bočnimi napami ali obrobnim odsesavanjem

Kislinski hlapi iz dekapirnih kadi se ekstrahirajo z bočnimi napami ali obrobnim odsesavanjem na robu dekapirnih kadi. To lahko vključuje tudi emisije iz kadi za razmaščevanje.

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora.

Čiščenje odpadnih plinov

c.

Mokro pranje, ki mu sledi odstranjevalec kapljic

Glej oddelek 1.7.2.

Splošno ustrezna.

Zmanjšanje nastajanja emisij

d.

Omejeno delovno območje za odprte dekapirne kopeli s klorovodikovo kislino

Kopeli s klorovodikovo kislino se uporabljajo izključno v območju temperature in koncentracije HCl, ki ga določajo naslednji pogoji:

(a)

4 °C < T < (80 – 4 w) °C;

| (b) | 2 mas. % < w < (20 – T/4) mas. %, |
| --- | --- |

(b)

2 mas. % < w < (20 – T/4) mas. %,

pri čemer je T temperatura kisline za dekapiranje, izražena v °C, w pa koncentracija HCl, izražena v mas. %.

Temperatura kopeli se meri vsaj enkrat na dan. Koncentracija HCl v kopeli se meri po vsakem dodajanju sveže kisline, v vsakem primeru pa vsaj enkrat na teden. Za omejitev izhlapevanja se gibanje zraka po površini kopeli (npr. zaradi prezračevanja) čim bolj zmanjša.

Splošno ustrezna.

Preglednica 1.29

Raven emisij, povezana z BAT, za kanalizirane emisije HCl v zrak zaradi dekapiranja in odstranjevanja plasti s klorovodikovo kislino pri šaržni galvanizaciji

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | < 2 –6 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja)

HCl

mg/Nm3

< 2 –6

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.6.4   Izpusti odpadne vode

| BAT 63. | Izpuščanje odpadne vode iz šaržne galvanizacije ni najboljša razpoložljiva tehnika. |
| --- | --- |

BAT 63.

Opis

Nastajajo samo tekoči ostanki (npr. izrabljena kislina za dekapiranje, izrabljene raztopine za razmaščevanje in izrabljene raztopine za fluksiranje). Ti ostanki se zbirajo. Ustrezno se obdelajo za recikliranje ali predelavo in/ali pošljejo v odstranjevanje (glej BAT 18 in BAT 59).

1.7   
  Opis tehnik

1.7.1   Tehnike za povečanje energijske učinkovitosti

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Navijalna naprava | Med strojem za grobo obdelavo in finiširnim valjalnim strojem se namestijo izolirane skrinje, da se čim bolj zmanjšajo izgube toplote vložka med postopki navijanja/odvijanja in da se omogočijo manjše sile valjanja v toplih valjarnah za tračno jeklo. |
| Optimizacija zgorevanja | Ukrepi, sprejeti za čim večjo učinkovitost pretvorbe energije v peči, ki hkrati zagotavljajo čim manjše emisije (zlasti CO). To se doseže s kombinacijo tehnik, med drugim z dobro zasnovo peči, optimizacijo temperature (npr. učinkovito mešanje goriva in zgorevalnega zraka) in zadrževalnega časa v območju zgorevanja ter uporabo avtomatizacije in nadzora peči. |
| Brezplamensko zgorevanje | Brezplamensko zgorevanje se doseže z ločenim vbrizgavanjem goriva in zgorevalnega zraka v zgorevalno komoro peči z visoko hitrostjo, da se prepreči nastanek plamena in zmanjša toplotno tvorjenje NOX, hkrati pa se toplota bolj enakomerno porazdeli po komori. Brezplamensko zgorevanje se lahko uporablja v kombinaciji z zgorevanjem s kisikom. |
| Avtomatizacija in nadzor peči | Postopek segrevanja se optimizira z uporabo računalniškega sistema, ki v realnem času nadzoruje ključne parametre, kot so temperatura peči in vložka, razmerje med zrakom in gorivom ter tlak v peči. |
| Ulivanje na skoraj končno obliko za tanke slabe in ulite profile, ki mu sledi valjanje | Tanki slabi in uliti profili se proizvajajo s kombiniranjem ulivanja in valjanja v enem postopku. Potreba po pogrevanju vložka pred valjanjem in število prehodov skozi valje se zmanjšata. |
| Optimizacija zasnove in delovanja SNCR/SCR | Optimizacija reagenta za delež NOX v prečnem prerezu peči ali kanala, velikosti kapljic reagenta in temperaturnega okna, v katerem se reagent vbrizga. |
| Zgorevanje s kisikom | Zgorevalni zrak se v celoti ali delno nadomesti s čistim kisikom. Zgorevanje s kisikom se lahko uporablja v kombinaciji z brezplamenskim zgorevanjem. |
| Predhodno segrevanje zgorevalnega zraka | Ponovna uporaba dela toplote, predelane iz toplote dimnih plinov, nastalih pri zgorevanju, za predgretje zraka, ki se uporablja pri zgorevanju. |
| Sistem ravnanja s procesnimi plini | Sistem, ki omogoča, da se procesni plini iz železarstva in jeklarstva usmerijo v peči za segrevanje vložka, odvisno od njihove razpoložljivosti. |
| Rekuperacijski gorilnik | Rekuperacijski gorilniki uporabljajo različne vrste rekuperatorjev (npr. toplotne izmenjevalnike s sevalno, konvekcijsko ali kompaktno zasnovo ali zasnovo s cevnimi sevali) za neposredno rekuperacijo toplote iz dimnih plinov, ki se nato uporabljajo za predhodno segrevanje zgorevalnega zraka. |
| Zmanjšanje trenja pri valjanju | Olja za valjanje se skrbno izberejo. Sistemi s čistim oljem in/ali emulzijami se uporabljajo za zmanjšanje trenja med delovnimi valji in vložkom ter za zagotovitev čim manjše porabe olja. Pri vročem valjanju se to običajno izvede na prvih stojalih finiširnega valjalnega stroja. |
| Regenerativni gorilnik | Regenerativni gorilniki so sestavljeni iz dveh gorilnikov, ki delujeta izmenično in vsebujeta plasti iz ognjevzdržnih ali keramičnih materialov. Ko en gorilnik deluje, ognjevzdržni ali keramični materiali drugega gorilnika absorbirajo toploto dimnih plinov, ki se nato uporabi za predhodno segrevanje zgorevalnega zraka. |
| Kotel na odpadno toploto | S kotlom na odpadno toploto se toplota vročih dimnih plinov uporablja za proizvodnjo pare. Proizvedena para se uporablja v drugih postopkih v napravi, za dovajanje v parno omrežje ali proizvodnjo električne energije v elektrarni. |

Tehnika

Opis

Navijalna naprava

Med strojem za grobo obdelavo in finiširnim valjalnim strojem se namestijo izolirane skrinje, da se čim bolj zmanjšajo izgube toplote vložka med postopki navijanja/odvijanja in da se omogočijo manjše sile valjanja v toplih valjarnah za tračno jeklo.

Optimizacija zgorevanja

Ukrepi, sprejeti za čim večjo učinkovitost pretvorbe energije v peči, ki hkrati zagotavljajo čim manjše emisije (zlasti CO). To se doseže s kombinacijo tehnik, med drugim z dobro zasnovo peči, optimizacijo temperature (npr. učinkovito mešanje goriva in zgorevalnega zraka) in zadrževalnega časa v območju zgorevanja ter uporabo avtomatizacije in nadzora peči.

Brezplamensko zgorevanje

Brezplamensko zgorevanje se doseže z ločenim vbrizgavanjem goriva in zgorevalnega zraka v zgorevalno komoro peči z visoko hitrostjo, da se prepreči nastanek plamena in zmanjša toplotno tvorjenje NOX, hkrati pa se toplota bolj enakomerno porazdeli po komori. Brezplamensko zgorevanje se lahko uporablja v kombinaciji z zgorevanjem s kisikom.

Avtomatizacija in nadzor peči

Postopek segrevanja se optimizira z uporabo računalniškega sistema, ki v realnem času nadzoruje ključne parametre, kot so temperatura peči in vložka, razmerje med zrakom in gorivom ter tlak v peči.

Ulivanje na skoraj končno obliko za tanke slabe in ulite profile, ki mu sledi valjanje

Tanki slabi in uliti profili se proizvajajo s kombiniranjem ulivanja in valjanja v enem postopku. Potreba po pogrevanju vložka pred valjanjem in število prehodov skozi valje se zmanjšata.

Optimizacija zasnove in delovanja SNCR/SCR

Optimizacija reagenta za delež NOX v prečnem prerezu peči ali kanala, velikosti kapljic reagenta in temperaturnega okna, v katerem se reagent vbrizga.

Zgorevanje s kisikom

Zgorevalni zrak se v celoti ali delno nadomesti s čistim kisikom. Zgorevanje s kisikom se lahko uporablja v kombinaciji z brezplamenskim zgorevanjem.

Predhodno segrevanje zgorevalnega zraka

Ponovna uporaba dela toplote, predelane iz toplote dimnih plinov, nastalih pri zgorevanju, za predgretje zraka, ki se uporablja pri zgorevanju.

Sistem ravnanja s procesnimi plini

Sistem, ki omogoča, da se procesni plini iz železarstva in jeklarstva usmerijo v peči za segrevanje vložka, odvisno od njihove razpoložljivosti.

Rekuperacijski gorilnik

Rekuperacijski gorilniki uporabljajo različne vrste rekuperatorjev (npr. toplotne izmenjevalnike s sevalno, konvekcijsko ali kompaktno zasnovo ali zasnovo s cevnimi sevali) za neposredno rekuperacijo toplote iz dimnih plinov, ki se nato uporabljajo za predhodno segrevanje zgorevalnega zraka.

Zmanjšanje trenja pri valjanju

Olja za valjanje se skrbno izberejo. Sistemi s čistim oljem in/ali emulzijami se uporabljajo za zmanjšanje trenja med delovnimi valji in vložkom ter za zagotovitev čim manjše porabe olja. Pri vročem valjanju se to običajno izvede na prvih stojalih finiširnega valjalnega stroja.

Regenerativni gorilnik

Regenerativni gorilniki so sestavljeni iz dveh gorilnikov, ki delujeta izmenično in vsebujeta plasti iz ognjevzdržnih ali keramičnih materialov. Ko en gorilnik deluje, ognjevzdržni ali keramični materiali drugega gorilnika absorbirajo toploto dimnih plinov, ki se nato uporabi za predhodno segrevanje zgorevalnega zraka.

Kotel na odpadno toploto

S kotlom na odpadno toploto se toplota vročih dimnih plinov uporablja za proizvodnjo pare. Proizvedena para se uporablja v drugih postopkih v napravi, za dovajanje v parno omrežje ali proizvodnjo električne energije v elektrarni.

1.7.2   Tehnike za zmanjšanje emisij v zrak

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Optimizacija zgorevanja | Glej oddelek 1.7.1. |
| Odstranjevalec kapljic | Odstranjevalci kapljic so filtrirne naprave, s katerimi se iz toka plinov odstranijo nastale kapljice tekočine. Sestavlja jih mrežna struktura kovinskih ali plastičnih žic z veliko specifično površino. Na podlagi gibalne količine drobne kapljice v toku plinov zadenejo ob žice in se povežejo v večje kaplje. |
| Elektrostatični filter | Elektrostatični filtri delujejo tako, da se delci naelektrijo in ločijo pod vplivom električnega polja. Delujejo lahko v zelo različnih pogojih. Učinkovitost zmanjševanja emisij je lahko odvisna od števila polj, časa zadrževanja (velikosti) in predhodnih naprav za odstranjevanje delcev. Elektrostatični filtri imajo običajno od dve do pet polj. Elektrostatični filtri so lahko suhi ali mokri, odvisno od uporabljene tehnike zbiranja prahu z elektrod. Mokri elektrostatični filtri se običajno uporabljajo na ravni finega čiščenja za odstranjevanje ostankov prahu in kapljic po mokrem pranju. |
| Tekstilni filter | Tekstilni filtri, pogosto imenovani tudi vrečasti filtri, so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Za uporabo tekstilnega filtra je treba izbrati material, ki je ustrezen za značilnosti zadevnih odpadnih plinov in najvišjo obratovalno temperaturo. |
| Brezplamensko zgorevanje | Glej oddelek 1.7.1. |
| Avtomatizacija in nadzor peči | Glej oddelek 1.7.1. |
| Gorilnik z majhnimi emisijami NOX | Ta tehnika (vključno z gorilniki z izjemno majhnimi emisijami NOX) temelji na načelih znižanja najvišje temperature plamenov. Z mešanjem zraka/goriva se zmanjša razpoložljivost kisika in zniža najvišja temperatura plamenov, s čimer se upočasnita pretvorba dušika, vezanega v gorivu, v NOX in toplotno tvorjenje NOX, učinkovitost zgorevanja pa ostane velika. |
| Optimizacija zasnove in delovanja SNCR/SCR | Glej oddelek 1.7.1. |
| Zgorevanje s kisikom | Glej oddelek 1.7.1. |
| Selektivna katalitska redukcija (SCR) | Tehnika SCR temelji na redukciji NOX v dušik na katalitični oblogi, pri čemer dušik reagira s sečnino ali amoniakom pri optimalni obratovalni temperaturi približno 300–450 °C. Uporabi se lahko več plasti katalizatorja. Pri uporabi več plasti katalizatorja se reducira več NOX. |
| Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR) | SNCR temelji na redukciji NOX v dušik, pri čemer dušik reagira z amoniakom ali sečnino pri visoki temperaturi. Za optimalno reakcijo se razpon obratovalne temperature ohranja med 800 in 1 000 °C. |
| Mokro pranje | Odstranjevanje plinastih ali trdnih onesnaževal iz toka plinov z masnim prenosom v tekoče topilo, pogosto vodo ali vodno raztopino. Vključuje lahko kemijsko reakcijo (npr. v pralniku s kislino ali bazo). V nekaterih primerih se lahko iz topila pridobijo spojine. |

Tehnika

Opis

Optimizacija zgorevanja

Glej oddelek 1.7.1.

Odstranjevalec kapljic

Odstranjevalci kapljic so filtrirne naprave, s katerimi se iz toka plinov odstranijo nastale kapljice tekočine. Sestavlja jih mrežna struktura kovinskih ali plastičnih žic z veliko specifično površino. Na podlagi gibalne količine drobne kapljice v toku plinov zadenejo ob žice in se povežejo v večje kaplje.

Elektrostatični filter

Elektrostatični filtri delujejo tako, da se delci naelektrijo in ločijo pod vplivom električnega polja. Delujejo lahko v zelo različnih pogojih. Učinkovitost zmanjševanja emisij je lahko odvisna od števila polj, časa zadrževanja (velikosti) in predhodnih naprav za odstranjevanje delcev. Elektrostatični filtri imajo običajno od dve do pet polj. Elektrostatični filtri so lahko suhi ali mokri, odvisno od uporabljene tehnike zbiranja prahu z elektrod. Mokri elektrostatični filtri se običajno uporabljajo na ravni finega čiščenja za odstranjevanje ostankov prahu in kapljic po mokrem pranju.

Tekstilni filter

Tekstilni filtri, pogosto imenovani tudi vrečasti filtri, so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Za uporabo tekstilnega filtra je treba izbrati material, ki je ustrezen za značilnosti zadevnih odpadnih plinov in najvišjo obratovalno temperaturo.

Brezplamensko zgorevanje

Glej oddelek 1.7.1.

Avtomatizacija in nadzor peči

Glej oddelek 1.7.1.

Gorilnik z majhnimi emisijami NOX

Ta tehnika (vključno z gorilniki z izjemno majhnimi emisijami NOX) temelji na načelih znižanja najvišje temperature plamenov. Z mešanjem zraka/goriva se zmanjša razpoložljivost kisika in zniža najvišja temperatura plamenov, s čimer se upočasnita pretvorba dušika, vezanega v gorivu, v NOX in toplotno tvorjenje NOX, učinkovitost zgorevanja pa ostane velika.

Optimizacija zasnove in delovanja SNCR/SCR

Glej oddelek 1.7.1.

Zgorevanje s kisikom

Glej oddelek 1.7.1.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Tehnika SCR temelji na redukciji NOX v dušik na katalitični oblogi, pri čemer dušik reagira s sečnino ali amoniakom pri optimalni obratovalni temperaturi približno 300–450 °C. Uporabi se lahko več plasti katalizatorja. Pri uporabi več plasti katalizatorja se reducira več NOX.

Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR)

SNCR temelji na redukciji NOX v dušik, pri čemer dušik reagira z amoniakom ali sečnino pri visoki temperaturi. Za optimalno reakcijo se razpon obratovalne temperature ohranja med 800 in 1 000 °C.

Mokro pranje

Odstranjevanje plinastih ali trdnih onesnaževal iz toka plinov z masnim prenosom v tekoče topilo, pogosto vodo ali vodno raztopino. Vključuje lahko kemijsko reakcijo (npr. v pralniku s kislino ali bazo). V nekaterih primerih se lahko iz topila pridobijo spojine.

1.7.3   Tehnike za zmanjšanje emisij v vodo

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Adsorpcija | Odstranjevanje topnih snovi (topljencev) iz odpadne vode, tako da se prenesejo na površino trdnih, visoko poroznih delcev (običajno aktivno oglje). |
| Aerobno čiščenje | Biološka oksidacija raztopljenih organskih onesnaževal s kisikom z uporabo metabolizma mikroorganizmov. V prisotnosti raztopljenega kisika, ki se vbrizga kot zrak ali čisti kisik, se organske sestavine mineralizirajo v ogljikov dioksid in vodo ali se pretvorijo v druge metabolite in biomaso. |
| Kemično obarjanje | Pretvorba raztopljenih onesnaževal v netopno spojino z dodajanjem kemičnih sredstev za obarjanje. Trdne oborine, ki nastanejo, se nato ločijo s sedimentacijo, flotacijo z zrakom ali filtracijo. Po potrebi temu sledi mikrofiltracija ali ultrafiltracija. Za obarjanje fosforja se uporabljajo multivalentni kovinski ioni (npr. kalcij, aluminij, železo). |
| Kemična redukcija | Pretvorba onesnaževal s kemičnimi reducenti v podobne, vendar manj škodljive ali nevarne spojine. |
| Koagulacija in flokulacija | Koagulacija in flokulacija se uporabljata za ločevanje suspendiranih trdnih snovi iz odpadne vode in se pogosto izvedeta ena za drugo. Koagulacija se izvede z dodatkom koagulantov z nasprotnim nabojem od naboja suspendiranih trdnih snovi. Flokulacija se izvaja z dodajanjem polimerov, tako da trki mikrodelcev povzročijo povezovanje polimerov v večje kosme. |
| Izravnava | Uravnoteženje tokov in onesnaževanja ob vstopu v končno čiščenje odpadnih voda z uporabo osrednjih bazenov. Izenačevanje je lahko decentralizirano ali se izvaja z drugimi tehnikami upravljanja. |
| Filtriranje | Ločevanje trdnih snovi iz odpadnih voda, tako da se usmerijo skozi porozni medij, na primer peščena filtracija, mikrofiltracija in ultrafiltracija. |
| Flotacija | Ločevanje trdnih ali tekočih delcev iz odpadne vode, tako da se vežejo na drobne mehurčke plina, običajno zraka. Plavajoči delci se naberejo na vodni površini, od koder se odstranijo s posnemalkami. |
| Nanofiltracija | Filtrirni postopek, pri katerem se uporabljajo membrane s porami velikosti približno 1 nm. |
| Nevtralizacija | Uravnavanje vrednosti pH odpadnih voda na nevtralno raven (približno 7) z dodajanjem kemikalij. Za zvišanje vrednosti pH se običajno uporablja natrijev hidroksid (NaOH) ali kalcijev hidroksid (Ca(OH)2), za znižanje vrednosti pH pa žveplova kislina (H2SO4), klorovodikova kislina (HCl) ali ogljikov dioksid (CO2). Med nevtralizacijo se lahko obarijo nekatere snovi. |
| Fizično ločevanje | Ločevanje večjih trdnih delcev, suspendiranih trdnih snovi in/ali kovinskih delcev iz odpadnih voda, na primer z grabljami, siti, peskolovi, lovilniki olj/ločevalniki maščob, hidrocikloni, ločevanjem olja in vode ali primarnimi usedalniki. |
| Reverzna osmoza | Membranski proces, pri katerem zaradi razlike v tlaku med razdelkoma, ločenima z membrano, voda prehaja iz bolj koncentrirane raztopine v manj koncentrirano. |
| Sedimentacija | Ločevanje suspendiranih delcev in suspendiranega materiala z gravitacijskim usedanjem. |

Tehnika

Opis

Adsorpcija

Odstranjevanje topnih snovi (topljencev) iz odpadne vode, tako da se prenesejo na površino trdnih, visoko poroznih delcev (običajno aktivno oglje).

Aerobno čiščenje

Biološka oksidacija raztopljenih organskih onesnaževal s kisikom z uporabo metabolizma mikroorganizmov. V prisotnosti raztopljenega kisika, ki se vbrizga kot zrak ali čisti kisik, se organske sestavine mineralizirajo v ogljikov dioksid in vodo ali se pretvorijo v druge metabolite in biomaso.

Kemično obarjanje

Pretvorba raztopljenih onesnaževal v netopno spojino z dodajanjem kemičnih sredstev za obarjanje. Trdne oborine, ki nastanejo, se nato ločijo s sedimentacijo, flotacijo z zrakom ali filtracijo. Po potrebi temu sledi mikrofiltracija ali ultrafiltracija. Za obarjanje fosforja se uporabljajo multivalentni kovinski ioni (npr. kalcij, aluminij, železo).

Kemična redukcija

Pretvorba onesnaževal s kemičnimi reducenti v podobne, vendar manj škodljive ali nevarne spojine.

Koagulacija in flokulacija

Koagulacija in flokulacija se uporabljata za ločevanje suspendiranih trdnih snovi iz odpadne vode in se pogosto izvedeta ena za drugo. Koagulacija se izvede z dodatkom koagulantov z nasprotnim nabojem od naboja suspendiranih trdnih snovi. Flokulacija se izvaja z dodajanjem polimerov, tako da trki mikrodelcev povzročijo povezovanje polimerov v večje kosme.

Izravnava

Uravnoteženje tokov in onesnaževanja ob vstopu v končno čiščenje odpadnih voda z uporabo osrednjih bazenov. Izenačevanje je lahko decentralizirano ali se izvaja z drugimi tehnikami upravljanja.

Filtriranje

Ločevanje trdnih snovi iz odpadnih voda, tako da se usmerijo skozi porozni medij, na primer peščena filtracija, mikrofiltracija in ultrafiltracija.

Flotacija

Ločevanje trdnih ali tekočih delcev iz odpadne vode, tako da se vežejo na drobne mehurčke plina, običajno zraka. Plavajoči delci se naberejo na vodni površini, od koder se odstranijo s posnemalkami.

Nanofiltracija

Filtrirni postopek, pri katerem se uporabljajo membrane s porami velikosti približno 1 nm.

Nevtralizacija

Uravnavanje vrednosti pH odpadnih voda na nevtralno raven (približno 7) z dodajanjem kemikalij. Za zvišanje vrednosti pH se običajno uporablja natrijev hidroksid (NaOH) ali kalcijev hidroksid (Ca(OH)2), za znižanje vrednosti pH pa žveplova kislina (H2SO4), klorovodikova kislina (HCl) ali ogljikov dioksid (CO2). Med nevtralizacijo se lahko obarijo nekatere snovi.

Fizično ločevanje

Ločevanje večjih trdnih delcev, suspendiranih trdnih snovi in/ali kovinskih delcev iz odpadnih voda, na primer z grabljami, siti, peskolovi, lovilniki olj/ločevalniki maščob, hidrocikloni, ločevanjem olja in vode ali primarnimi usedalniki.

Reverzna osmoza

Membranski proces, pri katerem zaradi razlike v tlaku med razdelkoma, ločenima z membrano, voda prehaja iz bolj koncentrirane raztopine v manj koncentrirano.

Sedimentacija

Ločevanje suspendiranih delcev in suspendiranega materiala z gravitacijskim usedanjem.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(2)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(3)  Pri vsakem parametru, za katerega zaradi omejitev v zvezi z vzorčenjem ali analitičnih omejitev in/ali zaradi operativnih pogojev ni primerno 30-minutno vzorčenje/merjenje in/ali povprečje treh zaporednih meritev, se lahko uporabi bolj reprezentativen postopek vzorčenja/merjenja.

(4)  Kolikor je mogoče, se meritve izvedejo pri najvišji pričakovani ravni emisij pod običajnimi pogoji obratovanja.

(5)  Spremljanje se ne uporablja, kadar se uporablja samo električna energija.

(6)  Če so meritve stalne, se uporabljajo naslednji splošni standardi EN: EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 in EN 14181.

(7)  Če so meritve stalne, se uporablja tudi standard EN 13284-2.

(8)  Če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne, se lahko pogostost spremljanja zmanjša, vendar se vsekakor opravi vsaj enkrat na tri leta.

(9)  Če tehnika (a) ali (b) BAT 62 ni ustrezna, se koncentracija HCl v plinasti fazi nad dekapirno kopeljo izmeri vsaj enkrat na leto.

(10)  Spremljanje se uporablja samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 2.

(11)  Spremljanje se ne uporablja, če se kot gorivo uporablja samo zemeljski plin ali če se uporablja samo električna energija.

(12)  V primeru šaržnega izpusta, ki je manj pogost od najmanjše pogostosti spremljanja, se spremljanje izvaja enkrat na šaržo.

(13)  Spremljanje se uporablja samo v primeru neposrednega izpusta v sprejemno vodno telo.

(14)  Pogostost spremljanja se lahko zmanjša na enkrat na mesec, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne.

(15)  Spremlja se kemijska potreba po kisiku ali skupni organski ogljik. Prednost ima spremljanje skupnega organskega ogljika, saj se pri njem ne uporabljajo zelo strupene spojine.

(16)  V primeru posrednega izpusta v sprejemno vodno telo se lahko pogostost spremljanja zmanjša na enkrat na tri mesece, če je dolvodna čistilna naprava za odpadno vodo ustrezno zasnovana in opremljena za znižanje vsebnosti zadevnih onesnaževal.

(17)  Spremljanje se uporablja samo, kadar je snov/parameter opredeljen kot pomemben v toku odpadnih voda na podlagi popisa, navedenega v BAT 2.

(18)  V primeru visokolegiranega jekla (npr. avstenitno nerjavno jeklo) je lahko zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 2 200 MJ/t.

(19)  V primeru visokolegiranega jekla (npr. avstenitno nerjavno jeklo) je lahko zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 2 800 MJ/t.

(20)  V primeru visokolegiranega jekla (npr. avstenitno nerjavno jeklo) je lahko zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 4 000 MJ/t.

(21)  Pri šaržnem žarjenju je mogoče spodnjo mejo razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, doseči z uporabo BAT 11(g).

(22)  Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT, je lahko višja za linije kontinuiranega žarjenja, za katere je potrebna temperatura žarjenja nad 800 °C.

(23)  Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT, je lahko višja za linije kontinuiranega žarjenja, za katere je potrebna temperatura žarjenja nad 800 °C.

(24)  Zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, je lahko višja, kadar se za odstranitev odvečnega cinka uporablja centrifugiranje in/ali kadar je temperatura galvanske kopeli višja od 500 °C.

(25)  Zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, je lahko pri napravah za šaržno galvanizacijo, ki obratujejo s povprečno letno proizvodno zmogljivostjo pod 150 t/m3 prostornine kadi, višja in lahko znaša do 1 200 kWh/t.

(26)  V primeru naprav za šaržno galvanizacijo, ki proizvajajo predvsem tanke izdelke (npr. < 1,5 mm), je lahko zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 1 000 kWh/t.

(27)  Zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, je lahko višja in lahko znaša do 50 kg/t, če se galvanizirajo predvsem obdelovanci z veliko specifično površino (npr. izdelki, tanjši od 1,5 mm, cevi z debelino stene < 3 mm) ali če se izvaja ponovno galvaniziranje.

(28)  Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja, kadar je masni pretok prahu manjši od 100 g/h.

(29)  Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja za naprave, ki uporabljajo segrevanje samo z zemeljskim plinom ali električno energijo.

(30)  Zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, je lahko višja in lahko znaša do 300 mg/Nm3, če se uporablja velik delež koksnega plina (> 50 % vhodne energije).

(31)  Zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, je lahko višja in lahko znaša do 550 mg/Nm3, če se uporablja velik delež koksnega plina ali plina, bogatega s CO, iz proizvodnje ferokroma (> 50 % vhodne energije).

(32)  Pri kontinuiranem žarjenju je lahko zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 300 mg/Nm3.

(33)  Zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, je lahko višja in lahko znaša do 550 mg/Nm3, če se uporablja velik delež koksnega plina ali plina, bogatega s CO, iz proizvodnje ferokroma (> 50 % vhodne energije).

(34)  Zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, je lahko višja in lahko znaša do 550 mg/Nm3, če se uporablja velik delež koksnega plina ali plina, bogatega s CO, iz proizvodnje ferokroma (> 50 % vhodne energije).

(35)  Ta raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo za dekapiranje s klorovodikovo kislino.

(36)  Ta raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo za dekapiranje z mešanicami kislin, ki vsebujejo fluorovodikovo kislino.

(37)  Ta raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo za dekapiranje z žveplovo kislino.

(38)  Ta raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo za dekapiranje s klorovodikovo kislino.

(39)  Ta raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo za dekapiranje z žveplovo kislino.

(40)  Pri predelavi mešane kisline z brizgalnim praženjem je lahko zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 200 mg/Nm3.

(41)  Tehnike so opisane v oddelku 1.7.3.

(42)  Časi povprečenja so opredeljeni v oddelku Splošne ugotovitve.

(43)  Uporablja se raven emisij, povezana z BAT, za kemijsko potrebo po kisiku, ali raven emisij, povezana z BAT, za skupni organski ogljik. Prednost ima spremljanje skupnega organskega ogljika, saj se pri njem ne uporabljajo zelo strupene spojine.

(44)  Raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo, kadar so zadevne snovi/parametri opredeljeni kot pomembni v toku odpadnih voda na podlagi popisa, navedenega v BAT 2.

(45)  V primeru visokolegiranih jekel je zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, 0,3 mg/l.

(46)  V primeru naprav za proizvodnjo avstenitnega nerjavnega jekla je zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, 0,4 mg/l.

(47)  V primeru naprav za vlečenje žice, v katerih se uporabljajo svinčeve kopeli, je zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, 35 μg/l.

(48)  V primeru naprav za predelavo posvinčenega jekla je lahko zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 50 μg/l.

(49)  Časi povprečenja so opredeljeni v oddelku Splošne ugotovitve.

(50)  Ravni emisij, povezane z BAT, se morda ne uporabljajo, če je dolvodna čistilna naprava za odpadno vodo ustrezno zasnovana in opremljena za zmanjševanje količine zadevnih onesnaževal in če to ne povzroča večjega onesnaženja v okolju.

(51)  Ravni emisij, povezane z BAT, se morda ne uporabljajo, če je dolvodna čistilna naprava za odpadno vodo ustrezno zasnovana in opremljena za zmanjševanje količine zadevnih onesnaževal in če to ne povzroča večjega onesnaženja v okolju.

(52)  V primeru visokolegiranih jekel je zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, 0,3 mg/l.

(53)  V primeru naprav za proizvodnjo avstenitnega nerjavnega jekla je zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, 0,4 mg/l.

(54)  V primeru naprav za vlečenje žice, v katerih se uporabljajo svinčeve kopeli, je zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, 35 μg/l.

(55)  V primeru naprav za predelavo posvinčenega jekla je lahko zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 50 μg/l.

(56)  V primeru visokolegiranega jekla (npr. avstenitno nerjavno jeklo) je zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, 1 000 MJ/t.

(57)  Kadar tekstilni filter ni ustrezen, je lahko zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 7 mg/Nm3.

(58)  Raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 2.

(59)  V primeru visokolegiranega jekla (npr. avstenitno nerjavno jeklo) je lahko zgornja meja razpona ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, višja in lahko znaša do 1 600 MJ/t.

(60)  Raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 2.

---