# Uradni list L 275/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 275 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6525. oktober 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 275

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6525. oktober 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/2036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2022/2037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika | 11 |
| | * | Uredba (EU) 2022/2038 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Unije zaradi epidemioloških razmer ali vojaške agresije (
  1
  ) | 14 |
| | * | Uredba (EU) 2022/2039 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE | 23 |
| | * | Uredba (EU) 2022/2040 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  ) | 30 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/2041 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji | 33 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/2036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2022/2037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

11

*

Uredba (EU) 2022/2038 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Unije zaradi epidemioloških razmer ali vojaške agresije (
  1
  )

1

14

*

Uredba (EU) 2022/2039 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE

23

*

Uredba (EU) 2022/2040 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  )

1

30

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/2041 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji

33

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2022/2042 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo | 48 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2022/2043 z dne 24. oktobra 2022 o izvajanju Uredbe (EU) 2015/1755 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju | 50 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2044 z dne 18. oktobra 2022 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Roero (ZOP)) | 52 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2045 z dne 18. oktobra 2022 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Chianti Classico (ZOP)) | 53 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/2046 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi prilog k Uredbi (EU) št. 1408/2013 glede njune prilagoditve, da se upoštevajo določbe Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter njegovega Protokola o Irski/Severni Irski | 55 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2047 z dne 24. oktobra 2022 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja nekaterih nadzornih organov in izvajalcev nadzora za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo | 57 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2048 z dne 24. oktobra 2022 o odobritvi L-(+)-mlečne kisline kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 60 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2049 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja nekaterih nadzornih organov in izvajalcev nadzora za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo | 64 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/2050 z dne 18. oktobra 2022 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije | 70 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/2051 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/1763 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju | 72 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2022/2052 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji | 74 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2053 z dne 18. oktobra 2022 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude z naslovom Evropska državljanska pobuda za veganski obrok v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7418) | 75 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2054 z dne 21. oktobra 2022 o nerešenih ugovorih glede pogojev za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod Preventol A 12 TK 50 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7408)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik ZN št. 147 – Enotne določbe o homologaciji sestavnih delov mehanskih sistemov za spenjanje skupine kmetijskih vozil [2022/2055] | 80 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2022/2042 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo

48

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2022/2043 z dne 24. oktobra 2022 o izvajanju Uredbe (EU) 2015/1755 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju

50

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2044 z dne 18. oktobra 2022 o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (Roero (ZOP))

52

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2045 z dne 18. oktobra 2022 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Chianti Classico (ZOP))

53

*

Uredba Komisije (EU) 2022/2046 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi prilog k Uredbi (EU) št. 1408/2013 glede njune prilagoditve, da se upoštevajo določbe Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter njegovega Protokola o Irski/Severni Irski

55

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2047 z dne 24. oktobra 2022 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja nekaterih nadzornih organov in izvajalcev nadzora za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo

57

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2048 z dne 24. oktobra 2022 o odobritvi L-(+)-mlečne kisline kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

60

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2049 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja nekaterih nadzornih organov in izvajalcev nadzora za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo

64

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/2050 z dne 18. oktobra 2022 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

70

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/2051 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/1763 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju

72

*

Sklep Sveta (SZVP) 2022/2052 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

74

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2053 z dne 18. oktobra 2022 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude z naslovom Evropska državljanska pobuda za veganski obrok v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7418)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7418)

75

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2054 z dne 21. oktobra 2022 o nerešenih ugovorih glede pogojev za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod Preventol A 12 TK 50 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7408)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7408)

1

77

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik ZN št. 147 – Enotne določbe o homologaciji sestavnih delov mehanskih sistemov za spenjanje skupine kmetijskih vozil [2022/2055]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/1

---

UREDBA (EU) 2022/2036 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. oktobra 2022

o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo globalnih sistemsko pomembnih institucij s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in metodami za posredni vpis instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbo (EU) 2019/877 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Direktivo (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta (6) se je spremenil okvir Unije za reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij, in sicer s spremembami Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). Te spremembe so bile potrebne za izvajanje mednarodnega standarda za skupno sposobnost pokrivanja izgub, ki ga je objavil Odbor za finančno stabilnost 9. novembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), v Uniji za globalne sistemsko pomembne banke, ki so v okviru Unije imenovane globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI), ter za okrepitev uporabe minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (MREL) za vse banke. Revidirani okvir Unije za reševanje bank bi moral bolje zagotoviti, da se pokrivanje izgub in dokapitalizacija bank izvedeta z zasebnimi sredstvi, ko te banke niso več sposobne finančno uspešno poslovati in se nato zanje uporabi postopek reševanja. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbo (EU) 2019/877 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Direktivo (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta (6) se je spremenil okvir Unije za reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij, in sicer s spremembami Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). Te spremembe so bile potrebne za izvajanje mednarodnega standarda za skupno sposobnost pokrivanja izgub, ki ga je objavil Odbor za finančno stabilnost 9. novembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: standard TLAC), v Uniji za globalne sistemsko pomembne banke, ki so v okviru Unije imenovane globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI), ter za okrepitev uporabe minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (MREL) za vse banke. Revidirani okvir Unije za reševanje bank bi moral bolje zagotoviti, da se pokrivanje izgub in dokapitalizacija bank izvedeta z zasebnimi sredstvi, ko te banke niso več sposobne finančno uspešno poslovati in se nato zanje uporabi postopek reševanja.

| (2) | Člen 12a Uredbe (EU) št. 575/2013 določa, da GSPI s strategijo reševanja, v skladu s katero se lahko rešuje več kot en subjekt v skupini (v nadaljnjem besedilu: strategija reševanja z več vstopnimi točkami), izračunajo svojo zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi tveganja ob teoretični predpostavki, da se rešuje samo en subjekt v skupini, pri čemer se izgube in potrebe po dokapitalizaciji podrejenih družb navedene skupine prenesejo na subjekt v postopku reševanja (v nadaljnjem besedilu: strategija reševanja z eno vstopno točko). Podobna zahteva je določena v členu 45d(4) Direktive 2014/59/EU za dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo lahko naložijo organi za reševanje na podlagi odstavka 3 navedenega člena. V skladu s standardom TLAC bi bilo treba pri teh izračunih upoštevati vse subjekte iz tretjih držav, ki so del GSPI in bi bili subjekti v postopku reševanja, če bi imeli sedež v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Člen 12a Uredbe (EU) št. 575/2013 določa, da GSPI s strategijo reševanja, v skladu s katero se lahko rešuje več kot en subjekt v skupini (v nadaljnjem besedilu: strategija reševanja z več vstopnimi točkami), izračunajo svojo zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na podlagi tveganja ob teoretični predpostavki, da se rešuje samo en subjekt v skupini, pri čemer se izgube in potrebe po dokapitalizaciji podrejenih družb navedene skupine prenesejo na subjekt v postopku reševanja (v nadaljnjem besedilu: strategija reševanja z eno vstopno točko). Podobna zahteva je določena v členu 45d(4) Direktive 2014/59/EU za dodatno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, ki jo lahko naložijo organi za reševanje na podlagi odstavka 3 navedenega člena. V skladu s standardom TLAC bi bilo treba pri teh izračunih upoštevati vse subjekte iz tretjih držav, ki so del GSPI in bi bili subjekti v postopku reševanja, če bi imeli sedež v Uniji.

| (3) | V skladu s členom 45h(2), tretji pododstavek, Direktive 2014/59/EU in v skladu s standardom TLAC vsota dejanskih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti GSPI s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami ne sme biti nižja od teoretične zahteve te skupine v okviru strategije reševanja z eno vstopno točko. Da se določbe Uredbe (EU) št. 575/2013 uskladi z določbami Direktive 2014/59/EU in zagotovi, da organi za reševanje vedno ravnajo v skladu z navedeno direktivo ter upoštevajo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 ter vse dodatne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, določene v skladu s členom 45d Direktive 2014/59/EU, bi bilo treba spremeniti člen 12a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter črtati člen 92a(3) navedene uredbe. To organom za reševanje ne bi smelo preprečiti, da bi ugotovili, da bi bila kakršna koli prilagoditev za zmanjšanje ali odpravo razlike med vsoto dejanskih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti GSPI s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in teoretično zahtevo te skupine s strategijo reševanja z eno vstopno točko neprimerna ali neskladna s strategijo reševanja GSPI, če je prva zahteva višja od druge. Za zagotovitev skladnosti med členom 12a Uredbe (EU) št. 575/2013 in členom 45h(2) Direktive 2014/59/EU bi bilo treba pri izračunu iz člena 45h(2) navedene direktive upoštevati tudi vse subjekte iz tretjih držav, ki so del GSPI in bi bili subjekti v postopku reševanja, če bi imeli sedež v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 45h(2), tretji pododstavek, Direktive 2014/59/EU in v skladu s standardom TLAC vsota dejanskih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti GSPI s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami ne sme biti nižja od teoretične zahteve te skupine v okviru strategije reševanja z eno vstopno točko. Da se določbe Uredbe (EU) št. 575/2013 uskladi z določbami Direktive 2014/59/EU in zagotovi, da organi za reševanje vedno ravnajo v skladu z navedeno direktivo ter upoštevajo zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 ter vse dodatne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, določene v skladu s členom 45d Direktive 2014/59/EU, bi bilo treba spremeniti člen 12a Uredbe (EU) št. 575/2013 ter črtati člen 92a(3) navedene uredbe. To organom za reševanje ne bi smelo preprečiti, da bi ugotovili, da bi bila kakršna koli prilagoditev za zmanjšanje ali odpravo razlike med vsoto dejanskih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti GSPI s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami in teoretično zahtevo te skupine s strategijo reševanja z eno vstopno točko neprimerna ali neskladna s strategijo reševanja GSPI, če je prva zahteva višja od druge. Za zagotovitev skladnosti med členom 12a Uredbe (EU) št. 575/2013 in členom 45h(2) Direktive 2014/59/EU bi bilo treba pri izračunu iz člena 45h(2) navedene direktive upoštevati tudi vse subjekte iz tretjih držav, ki so del GSPI in bi bili subjekti v postopku reševanja, če bi imeli sedež v Uniji.

| (4) | Člen 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 določa, da se lahko zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU, ki niso subjekti v postopku reševanja, izpolni med drugim z instrumenti kvalificiranih obveznosti. Vendar merila za instrumente kvalificiranih obveznosti iz člena 72b(2), točke (c), (k), (l) in (m), Uredbe (EU) št. 575/2013 predpostavljajo, da je subjekt, ki jih izda, subjekt v postopku reševanja. Zagotoviti bi bilo treba, da lahko te pomembne podrejene družbe izdajajo dolžniške instrumente, ki izpolnjujejo vsa merila primernosti, kot je bil prvotni namen. |
| --- | --- |

(4)

Člen 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 določa, da se lahko zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU, ki niso subjekti v postopku reševanja, izpolni med drugim z instrumenti kvalificiranih obveznosti. Vendar merila za instrumente kvalificiranih obveznosti iz člena 72b(2), točke (c), (k), (l) in (m), Uredbe (EU) št. 575/2013 predpostavljajo, da je subjekt, ki jih izda, subjekt v postopku reševanja. Zagotoviti bi bilo treba, da lahko te pomembne podrejene družbe izdajajo dolžniške instrumente, ki izpolnjujejo vsa merila primernosti, kot je bil prvotni namen.

| (5) | V skladu s členom 72e(4), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 575/2013 lahko organi za reševanje dovolijo GSPI s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami, da odbije nekatere deleže v kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti svojih podrejenih družb, ki ne spadajo v isto skupino v postopku reševanja, tako da odbije nižji, prilagojeni znesek, ki ga določi organ za reševanje. Člen 72e(4), drugi pododstavek, navedene uredbe zahteva, da se v takih primerih razlika med prilagojenim zneskom in prvotnim zneskom odbije od sposobnosti zadevnih podrejenih družb za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo. V skladu s standardom TLAC bi moral ta pristop upoštevati tako zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti zadevne podrejene družbe, ki temeljijo na tveganju, kot tiste, ki ne temeljijo na tveganju. Poleg tega bi se moral ta pristop uporabljati za vse podrejene družbe iz tretjih držav, ki so del te GSPI, če za te podrejene družbe velja ureditev za reševanje, ki je po mnenju ustreznega organa za reševanje v Uniji pravno izvršljiva in izvaja mednarodno dogovorjene standarde, in sicer dokument „Ključne lastnosti učinkovitih ureditev za reševanje finančnih institucij“ Odbora za finančno stabilnost, ki je bil objavljen oktobra 2011, in standard TLAC. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 72e(4), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 575/2013 lahko organi za reševanje dovolijo GSPI s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami, da odbije nekatere deleže v kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti svojih podrejenih družb, ki ne spadajo v isto skupino v postopku reševanja, tako da odbije nižji, prilagojeni znesek, ki ga določi organ za reševanje. Člen 72e(4), drugi pododstavek, navedene uredbe zahteva, da se v takih primerih razlika med prilagojenim zneskom in prvotnim zneskom odbije od sposobnosti zadevnih podrejenih družb za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo. V skladu s standardom TLAC bi moral ta pristop upoštevati tako zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti zadevne podrejene družbe, ki temeljijo na tveganju, kot tiste, ki ne temeljijo na tveganju. Poleg tega bi se moral ta pristop uporabljati za vse podrejene družbe iz tretjih držav, ki so del te GSPI, če za te podrejene družbe velja ureditev za reševanje, ki je po mnenju ustreznega organa za reševanje v Uniji pravno izvršljiva in izvaja mednarodno dogovorjene standarde, in sicer dokument „Ključne lastnosti učinkovitih ureditev za reševanje finančnih institucij“ Odbora za finančno stabilnost, ki je bil objavljen oktobra 2011, in standard TLAC.

| (6) | Direktiva (EU) 2019/879 je spremenila Direktivo 2014/59/EU z uvedbo posebnih pravil o posrednem vpisu virov, primernih za notranjo MREL, tj. kapitala in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU, znotraj skupin v postopku reševanja. Za omogočanje izvajanja teh pravil in za zagotovitev, da je ta posredni vpis izveden na bonitetno zanesljiv način, je bil na podlagi člena 45f(6) Direktive 2014/59/EU Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10), zadolžen, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev metodologije za tak posreden vpis primernih virov. Vendar je, kot je poudaril EBA v dopisu Komisiji z dne 25. januarja 2021, obstajalo več neskladnosti med zahtevami za prenos pooblastil iz Direktive 2014/59/EU in obstoječimi bonitetnimi pravili iz Uredbe (EU) št. 575/2013, zaradi česar ni bilo mogoče uporabiti bonitetne obravnave, potrebne za izvedbo mandata, kot je bilo prvotno zamišljeno. Natančneje, EBA je ugotovil, da Uredba (EU) št. 575/2013 ni omogočala odbitka virov, primernih za notranjo MREL, in posledično uporabe ustrezne uteži tveganja v vseh primerih, ki so relevantni za mandat na podlagi Direktive 2014/59/EU. Podobne težave so bile ugotovljene na področju zahteve glede količnika finančnega vzvoda iz Uredbe (EU) št. 575/2013. Glede na te pravne omejitve bi bilo treba metode, ki jih je oblikoval EBA, vključiti neposredno v Uredbo (EU) št. 575/2013. Zato bi bilo treba člen 45f(6) Direktive 2014/59/EU črtati. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva (EU) 2019/879 je spremenila Direktivo 2014/59/EU z uvedbo posebnih pravil o posrednem vpisu virov, primernih za notranjo MREL, tj. kapitala in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU, znotraj skupin v postopku reševanja. Za omogočanje izvajanja teh pravil in za zagotovitev, da je ta posredni vpis izveden na bonitetno zanesljiv način, je bil na podlagi člena 45f(6) Direktive 2014/59/EU Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10), zadolžen, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev metodologije za tak posreden vpis primernih virov. Vendar je, kot je poudaril EBA v dopisu Komisiji z dne 25. januarja 2021, obstajalo več neskladnosti med zahtevami za prenos pooblastil iz Direktive 2014/59/EU in obstoječimi bonitetnimi pravili iz Uredbe (EU) št. 575/2013, zaradi česar ni bilo mogoče uporabiti bonitetne obravnave, potrebne za izvedbo mandata, kot je bilo prvotno zamišljeno. Natančneje, EBA je ugotovil, da Uredba (EU) št. 575/2013 ni omogočala odbitka virov, primernih za notranjo MREL, in posledično uporabe ustrezne uteži tveganja v vseh primerih, ki so relevantni za mandat na podlagi Direktive 2014/59/EU. Podobne težave so bile ugotovljene na področju zahteve glede količnika finančnega vzvoda iz Uredbe (EU) št. 575/2013. Glede na te pravne omejitve bi bilo treba metode, ki jih je oblikoval EBA, vključiti neposredno v Uredbo (EU) št. 575/2013. Zato bi bilo treba člen 45f(6) Direktive 2014/59/EU črtati.

| (7) | V okviru posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, s strani subjektov v postopku reševanja na podlagi revidiranega okvira Unije za reševanje bank, bi morali vmesni subjekti odbiti celoten delež virov, primernih za notranjo MREL, ki so jih izdali subjekti, ki sami niso subjekti v postopku reševanja in ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja. To zagotavlja pravilno delovanje mehanizmov za notranje pokrivanje izgub in dokapitalizacijo znotraj skupine ter preprečuje dvojno štetje virov, primernih za notranjo MREL, teh subjektov za namene izpolnjevanja lastne notranje MREL s strani vmesnega subjekta. Brez teh odbitkov bi lahko bilo ogroženo pravilno izvajanje izbrane strategije reševanja, saj bi vmesni subjekt lahko izkoristil ne le lastno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, temveč tudi sposobnost drugih subjektov, ki sami niso subjekti v postopku reševanja in ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja, še preden vmesni subjekt ali ti drugi subjekti ne bi bili več sposobni uspešno poslovati. Da bi zagotovili, da je obveznost odbitka usklajena z obsegom subjektov, ki jih subjekt v postopku reševanja lahko uporabi za posredni vpis virov, primernih za notranjo MREL, in se izognili regulativni arbitraži, bi morali vmesni subjekti odbiti svoje deleže virov, primernih za notranjo MREL, ki jih izdajo vsi subjekti, ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja in za katere lahko velja izpolnjevanje notranje MREL, in ne le deleže virov, ki jih izdajo njihove podrejene družbe. Enake obveznosti bi se morale uporabljati v primeru posredne izdaje virov, primernih za izpolnjevanje zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU iz člena 92b Uredbe (EU) št. 575/2013, kjer je ustrezno. |
| --- | --- |

(7)

V okviru posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, s strani subjektov v postopku reševanja na podlagi revidiranega okvira Unije za reševanje bank, bi morali vmesni subjekti odbiti celoten delež virov, primernih za notranjo MREL, ki so jih izdali subjekti, ki sami niso subjekti v postopku reševanja in ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja. To zagotavlja pravilno delovanje mehanizmov za notranje pokrivanje izgub in dokapitalizacijo znotraj skupine ter preprečuje dvojno štetje virov, primernih za notranjo MREL, teh subjektov za namene izpolnjevanja lastne notranje MREL s strani vmesnega subjekta. Brez teh odbitkov bi lahko bilo ogroženo pravilno izvajanje izbrane strategije reševanja, saj bi vmesni subjekt lahko izkoristil ne le lastno sposobnost pokrivanja izgub in dokapitalizacije, temveč tudi sposobnost drugih subjektov, ki sami niso subjekti v postopku reševanja in ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja, še preden vmesni subjekt ali ti drugi subjekti ne bi bili več sposobni uspešno poslovati. Da bi zagotovili, da je obveznost odbitka usklajena z obsegom subjektov, ki jih subjekt v postopku reševanja lahko uporabi za posredni vpis virov, primernih za notranjo MREL, in se izognili regulativni arbitraži, bi morali vmesni subjekti odbiti svoje deleže virov, primernih za notranjo MREL, ki jih izdajo vsi subjekti, ki spadajo v isto skupino v postopku reševanja in za katere lahko velja izpolnjevanje notranje MREL, in ne le deleže virov, ki jih izdajo njihove podrejene družbe. Enake obveznosti bi se morale uporabljati v primeru posredne izdaje virov, primernih za izpolnjevanje zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU iz člena 92b Uredbe (EU) št. 575/2013, kjer je ustrezno.

| (8) | Za zagotovitev, da bo sistem odbitkov ostal sorazmeren, bi morali imeti vmesni subjekti možnost izbrati kombinacijo instrumentov, ki jih sestavljajo kapital in kvalificirane obveznosti ter s katerimi bi financirali pridobitev lastništva virov, primernih za notranjo MREL. To bi vmesnim subjektom omogočilo, da se v celoti izognejo odbitkom od kapitala, če so izdali zadostne kvalificirane obveznosti. Odbitke bi bilo zato najprej treba uporabiti za postavke kvalificiranih obveznosti vmesnih subjektov. Kadar mora vmesni subjekt izpolnjevati notranjo MREL na podlagi Direktive 2014/59/EU na posamični podlagi, bi bilo treba odbitke uporabiti za postavke kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2) navedene direktive. Če znesek, ki se odbije, presega znesek postavk kvalificiranih obveznosti vmesnih subjektov, bi bilo treba preostali znesek odbiti od njihovih postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, pri čemer bi se začelo s postavkami dodatnega kapitala v skladu s členom 66, točka (e), Uredbe (EU) št. 575/2013. V takem primeru je treba odbitke, ki ustrezajo preostalemu znesku, uporabiti tudi pri izračunu kapitala za namene zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). V nasprotnem primeru bi lahko bili količniki kapitalske ustreznosti vmesnih subjektov, ki so za financiranje pridobitve lastništva virov, primernih za notranjo MREL, izdali kapital in ne kvalificiranih obveznosti, precenjeni. Poleg tega se z zagotavljanjem enotne obravnave deležev virov, primernih za notranjo MREL, za bonitetne namene in namene reševanja prepreči nepotrebno povečanje zapletenosti, saj bi lahko institucije še naprej izračunavale, poročale in razkrivale en sklop zneska skupne izpostavljenosti tveganju in mere skupne izpostavljenosti za bonitetne namene in namene reševanja. Člen 49(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev, da bo sistem odbitkov ostal sorazmeren, bi morali imeti vmesni subjekti možnost izbrati kombinacijo instrumentov, ki jih sestavljajo kapital in kvalificirane obveznosti ter s katerimi bi financirali pridobitev lastništva virov, primernih za notranjo MREL. To bi vmesnim subjektom omogočilo, da se v celoti izognejo odbitkom od kapitala, če so izdali zadostne kvalificirane obveznosti. Odbitke bi bilo zato najprej treba uporabiti za postavke kvalificiranih obveznosti vmesnih subjektov. Kadar mora vmesni subjekt izpolnjevati notranjo MREL na podlagi Direktive 2014/59/EU na posamični podlagi, bi bilo treba odbitke uporabiti za postavke kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2) navedene direktive. Če znesek, ki se odbije, presega znesek postavk kvalificiranih obveznosti vmesnih subjektov, bi bilo treba preostali znesek odbiti od njihovih postavk navadnega lastniškega temeljnega kapitala, dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala, pri čemer bi se začelo s postavkami dodatnega kapitala v skladu s členom 66, točka (e), Uredbe (EU) št. 575/2013. V takem primeru je treba odbitke, ki ustrezajo preostalemu znesku, uporabiti tudi pri izračunu kapitala za namene zahtev iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). V nasprotnem primeru bi lahko bili količniki kapitalske ustreznosti vmesnih subjektov, ki so za financiranje pridobitve lastništva virov, primernih za notranjo MREL, izdali kapital in ne kvalificiranih obveznosti, precenjeni. Poleg tega se z zagotavljanjem enotne obravnave deležev virov, primernih za notranjo MREL, za bonitetne namene in namene reševanja prepreči nepotrebno povečanje zapletenosti, saj bi lahko institucije še naprej izračunavale, poročale in razkrivale en sklop zneska skupne izpostavljenosti tveganju in mere skupne izpostavljenosti za bonitetne namene in namene reševanja. Člen 49(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Da bi se dodatno okrepila sorazmernost sistema odbitkov, se ta sistem ne bi smel uporabljati v izjemnih primerih, kadar se na podlagi člena 45f(1), tretji pododstavek, in (4) Direktive 2014/59/EU notranja MREL uporablja le na konsolidirani podlagi, kar zadeva deleže virov, primernih za notranjo MREL, ki jih izdajo subjekti, vključeni v obseg konsolidacije. Enaka izjema bi se morala uporabljati, kadar je zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU iz člena 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 izpolnjena na konsolidirani podlagi na podlagi člena 11(3a) te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se dodatno okrepila sorazmernost sistema odbitkov, se ta sistem ne bi smel uporabljati v izjemnih primerih, kadar se na podlagi člena 45f(1), tretji pododstavek, in (4) Direktive 2014/59/EU notranja MREL uporablja le na konsolidirani podlagi, kar zadeva deleže virov, primernih za notranjo MREL, ki jih izdajo subjekti, vključeni v obseg konsolidacije. Enaka izjema bi se morala uporabljati, kadar je zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU iz člena 92b Uredbe (EU) št. 575/2013 izpolnjena na konsolidirani podlagi na podlagi člena 11(3a) te uredbe.

| (10) | S posrednim vpisom virov, primernih za notranjo MREL, bi bilo treba zagotoviti, da se izgube, ko podrejena družba doseže točko, ko ni več sposobna poslovati, dejansko prenesejo na subjekt v postopku reševanja, ter da subjekt v postopku reševanja dokapitalizira zadevno podrejeno družbo. Teh izgub tako ne bi pokrili vmesni subjekti, ki bi morali služiti zgolj za prenos teh izgub na subjekt v postopku reševanja. Posledično in za zagotovitev, da je izid posrednega vpisa enakovreden izidu celotnega in neposrednega vpisa, kot je določeno v mandatu iz člena 45f(6) Direktive 2014/59/EU, se za namene izračuna zneska skupne izpostavljenosti vmesnega subjekta tveganju uteži tveganja ne bi smele uporabljati za izpostavljenosti, ki se odbijejo na podlagi novega sistema odbitkov, ki bo uveden s členom 72e Uredbe (EU) št. 575/2013. Prav tako bi bilo treba te izpostavljenosti izključiti iz izračuna mere skupne izpostavljenosti vmesnega subjekta. Obravnava, ki vključuje neuporabo uteži tveganja in izključitev teh izpostavljenosti iz mere skupne izpostavljenosti, bi morala biti strogo omejena na izpostavljenosti, ki se odbijejo v skladu z novim sistemom odbitkov, ki bo uveden s členom 72e navedene uredbe, da se omogoči izvajanje pristopa posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL. |
| --- | --- |

(10)

S posrednim vpisom virov, primernih za notranjo MREL, bi bilo treba zagotoviti, da se izgube, ko podrejena družba doseže točko, ko ni več sposobna poslovati, dejansko prenesejo na subjekt v postopku reševanja, ter da subjekt v postopku reševanja dokapitalizira zadevno podrejeno družbo. Teh izgub tako ne bi pokrili vmesni subjekti, ki bi morali služiti zgolj za prenos teh izgub na subjekt v postopku reševanja. Posledično in za zagotovitev, da je izid posrednega vpisa enakovreden izidu celotnega in neposrednega vpisa, kot je določeno v mandatu iz člena 45f(6) Direktive 2014/59/EU, se za namene izračuna zneska skupne izpostavljenosti vmesnega subjekta tveganju uteži tveganja ne bi smele uporabljati za izpostavljenosti, ki se odbijejo na podlagi novega sistema odbitkov, ki bo uveden s členom 72e Uredbe (EU) št. 575/2013. Prav tako bi bilo treba te izpostavljenosti izključiti iz izračuna mere skupne izpostavljenosti vmesnega subjekta. Obravnava, ki vključuje neuporabo uteži tveganja in izključitev teh izpostavljenosti iz mere skupne izpostavljenosti, bi morala biti strogo omejena na izpostavljenosti, ki se odbijejo v skladu z novim sistemom odbitkov, ki bo uveden s členom 72e navedene uredbe, da se omogoči izvajanje pristopa posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL.

| (11) | Predloge za javno razkritje harmoniziranih informacij o MREL ter o zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/763 (12) bi bilo treba spremeniti, da bi se upošteval novi sistem odbitkov za vire, primerne za notranjo MREL. Predloge za razkritje bi bilo treba spremeniti tudi tako, da bi vključevale znesek skupne izpostavljenosti tveganju in mero skupne izpostavljenosti, ki bi jo imeli vmesni subjekti, če ne bi izključili izpostavljenosti, odbitih na podlagi novega sistema odbitkov. |
| --- | --- |

(11)

Predloge za javno razkritje harmoniziranih informacij o MREL ter o zahtevi glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/763 (12) bi bilo treba spremeniti, da bi se upošteval novi sistem odbitkov za vire, primerne za notranjo MREL. Predloge za razkritje bi bilo treba spremeniti tudi tako, da bi vključevale znesek skupne izpostavljenosti tveganju in mero skupne izpostavljenosti, ki bi jo imeli vmesni subjekti, če ne bi izključili izpostavljenosti, odbitih na podlagi novega sistema odbitkov.

| (12) | Ker ciljev te uredbe, in sicer popolne harmonizacije bonitetne obravnave deležev vmesnih subjektov v virih, primernih za notranjo MREL, ki jih imajo subjekti v isti skupini v postopku reševanja, ter ciljno usmerjene revizije zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za GSPI in pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Ker ciljev te uredbe, in sicer popolne harmonizacije bonitetne obravnave deležev vmesnih subjektov v virih, primernih za notranjo MREL, ki jih imajo subjekti v isti skupini v postopku reševanja, ter ciljno usmerjene revizije zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za GSPI in pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (13) | Da bi Komisija ustrezno ocenila morebitne nenamerne posledice posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, vključno z novim sistemom odbitkov, in zagotovila sorazmerno obravnavo in enake konkurenčne pogoje za različne vrste struktur bančnih skupin, zlasti institucije, ki imajo delujočo družbo med holdingom in njegovimi podrejenimi družbami, ter subjekte, katerih načrt reševanja predvideva njihovo prenehanje po običajnih insolvenčnih postopkih v primeru propada, bi morala čim prej pregledati izvajanje posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, za različne vrste struktur bančnih skupin. Komisija bi morala ustrezno oceniti morebitne strukturne rešitve za vse ugotovljene težave, kot je razširitev možnosti, da subjekti, ki sami niso subjekti v postopku reševanja, izpolnjujejo svoje MREL na konsolidirani podlagi. V spremljajočem zakonodajnem predlogu, ki ga lahko sprejme Komisija, bi bilo treba ustrezno upoštevati datum začetka uporabe posebne obravnave posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, da bi se lahko začela izvajati pred začetkom uporabe člena 72e(5) Uredbe (EU) št. 575/2013. Takšen zakonodajni predlog bi moral biti po možnosti posebej namenjen temu cilju. |
| --- | --- |

(13)

Da bi Komisija ustrezno ocenila morebitne nenamerne posledice posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, vključno z novim sistemom odbitkov, in zagotovila sorazmerno obravnavo in enake konkurenčne pogoje za različne vrste struktur bančnih skupin, zlasti institucije, ki imajo delujočo družbo med holdingom in njegovimi podrejenimi družbami, ter subjekte, katerih načrt reševanja predvideva njihovo prenehanje po običajnih insolvenčnih postopkih v primeru propada, bi morala čim prej pregledati izvajanje posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, za različne vrste struktur bančnih skupin. Komisija bi morala ustrezno oceniti morebitne strukturne rešitve za vse ugotovljene težave, kot je razširitev možnosti, da subjekti, ki sami niso subjekti v postopku reševanja, izpolnjujejo svoje MREL na konsolidirani podlagi. V spremljajočem zakonodajnem predlogu, ki ga lahko sprejme Komisija, bi bilo treba ustrezno upoštevati datum začetka uporabe posebne obravnave posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, da bi se lahko začela izvajati pred začetkom uporabe člena 72e(5) Uredbe (EU) št. 575/2013. Takšen zakonodajni predlog bi moral biti po možnosti posebej namenjen temu cilju.

| (14) | Za zagotovitev, da imajo institucije dovolj časa za izvajanje posebne obravnave posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, vključno z novim sistemov odbitkov, in da lahko trgi po potrebi sprejmejo dodatne izdaje virov, primernih za notranjo MREL, bi se morale določbe, ki določajo to obravnavo, začeti uporabljati 1. januarja 2024 v skladu z rokom za izpolnjevanje MREL. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev, da imajo institucije dovolj časa za izvajanje posebne obravnave posrednega vpisa virov, primernih za notranjo MREL, vključno z novim sistemov odbitkov, in da lahko trgi po potrebi sprejmejo dodatne izdaje virov, primernih za notranjo MREL, bi se morale določbe, ki določajo to obravnavo, začeti uporabljati 1. januarja 2024 v skladu z rokom za izpolnjevanje MREL.

| (15) | Uredbo (EU) št. 575/2013 in Direktivo 2014/59/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (EU) št. 575/2013 in Direktivo 2014/59/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013

Uredba (EU) št. 575/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 4(1) se vstavi naslednja točka:






  „(130a) | ‚ustrezni organ tretje države‘ pomeni organ tretje države, kot je opredeljen v členu 2(1), točka 90, Direktive 2014/59/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 4(1) se vstavi naslednja točka:

„(130a)

‚ustrezni organ tretje države‘ pomeni organ tretje države, kot je opredeljen v členu 2(1), točka 90, Direktive 2014/59/EU;“;

| (2) | člen 12a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12a


  Konsolidiran izračun za GSPI z več subjekti v postopku reševanja


  Kadar sta vsaj dva subjekta, ki sta GSPI in sta del iste GSPI, subjekta v postopku reševanja ali subjekta iz tretje države, ki bi bila subjekta v postopku reševanja, če bi imela sedež v Uniji, EU nadrejena institucija navedene GSPI izračuna znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 92a(1), točka (a):






  (a) | za vsak subjekt v postopku reševanja ali subjekt iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 12a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12a

Konsolidiran izračun za GSPI z več subjekti v postopku reševanja

Kadar sta vsaj dva subjekta, ki sta GSPI in sta del iste GSPI, subjekta v postopku reševanja ali subjekta iz tretje države, ki bi bila subjekta v postopku reševanja, če bi imela sedež v Uniji, EU nadrejena institucija navedene GSPI izračuna znesek kapitala in kvalificiranih obveznosti iz člena 92a(1), točka (a):

(a)

za vsak subjekt v postopku reševanja ali subjekt iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji;

| (b) | za EU nadrejeno institucijo, kot če bi bila edini subjekt v postopku reševanja GSPI. |
| --- | --- |

(b)

za EU nadrejeno institucijo, kot če bi bila edini subjekt v postopku reševanja GSPI.

Izračun iz točke (b) prvega pododstavka se opravi na podlagi konsolidiranega položaja EU nadrejene institucije.

Organi za reševanje ravnajo v skladu s členom 45d(4) in členom 45h(2) Direktive 2014/59/EU.“;

| (3) | v členu 49(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Ta odstavek se ne uporablja za odbitke iz člena 72e(5).“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 49(2) se doda naslednji pododstavek:

„Ta odstavek se ne uporablja za odbitke iz člena 72e(5).“;

| (4) | v členu 72b(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Za namene člena 92b se sklicevanja na subjekt v postopku reševanja iz točk (c), (k), (l) in (m) prvega pododstavka tega odstavka razumejo tudi kot sklicevanja na institucijo, ki je pomembna podrejena družba GSPI zunaj EU.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 72b(2) se doda naslednji pododstavek:

„Za namene člena 92b se sklicevanja na subjekt v postopku reševanja iz točk (c), (k), (l) in (m) prvega pododstavka tega odstavka razumejo tudi kot sklicevanja na institucijo, ki je pomembna podrejena družba GSPI zunaj EU.“;

| (5) | člen 72e se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Kadar ima EU nadrejena institucija ali nadrejena institucija v državi članici, za katero velja člen 92a, neposredne, posredne ali sintetične deleže v kapitalske instrumente ali instrumente kvalificiranih obveznosti ene ali več podrejenih družb, ki ne spadajo v isto skupino v postopku reševanja kot nadrejena institucija, lahko organ za reševanje te nadrejene institucije, potem ko ustrezno upošteva mnenje organov za reševanje ali ustreznih organov tretjih držav zadevnih podrejenih družb, nadrejeni instituciji dovoli odbitje takih deležev, tako da odbije nižji znesek, ki ga določi organ za reševanje te nadrejene institucije. Ta prilagojeni znesek mora biti vsaj enak znesku m, ki se izračuna na naslednji način: | mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}} |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 72e se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Kadar ima EU nadrejena institucija ali nadrejena institucija v državi članici, za katero velja člen 92a, neposredne, posredne ali sintetične deleže v kapitalske instrumente ali instrumente kvalificiranih obveznosti ene ali več podrejenih družb, ki ne spadajo v isto skupino v postopku reševanja kot nadrejena institucija, lahko organ za reševanje te nadrejene institucije, potem ko ustrezno upošteva mnenje organov za reševanje ali ustreznih organov tretjih držav zadevnih podrejenih družb, nadrejeni instituciji dovoli odbitje takih deležev, tako da odbije nižji znesek, ki ga določi organ za reševanje te nadrejene institucije. Ta prilagojeni znesek mora biti vsaj enak znesku m, ki se izračuna na naslednji način:

mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}}

pri čemer:

| i | = | indeks, ki označuje podrejeno družbo; |
| --- | --- | --- |
| OPi | = | znesek kapitalskih instrumentov, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija; |
| LPi | = | znesek instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija; |
| β | = | odstotek kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba, ki se izračuna na naslednji način:



  ; |
| Oi | = | znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| Li | = | znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom; |
| ri | = | količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s členom 92a(1), točka (a), te uredbe in členom 45c(3), prvi pododstavek, točka (a), Direktive 2014/59/EU, ali, za podrejene družbe iz tretje države, enakovredna zahteva glede reševanja, ki se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če se ta zahteva izpolni z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za kapital ali kvalificirane obveznosti; |
| aRWAi | = | znesek skupne izpostavljenosti tveganju subjekta i, ki je GSPI, izračunan v skladu s členom 92(3), pri čemer se upoštevajo prilagoditve iz člena 12a, ali, za podrejene družbe iz tretje države, izračunan v skladu z veljavnimi lokalnimi predpisi; |
| wi | = | količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s členom 92a(1), točka (b), te uredbe in členom 45c(3), prvi pododstavek, točka (b), Direktive 2014/59/EU, ali, za podrejene družbe iz tretje države, enakovredna zahteva glede reševanja, ki se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če se ta zahteva izpolni z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za kapital ali kvalificirane obveznosti; |
| aLREi | = | mera skupne izpostavljenosti subjekta i, ki je GSPI, izračunana v skladu s členom 429(4), ali, za podrejene družbe iz tretje države, izračunana v skladu z veljavnimi lokalnimi predpisi. |

i

=

indeks, ki označuje podrejeno družbo;

OPi

=

znesek kapitalskih instrumentov, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija;

LPi

=

znesek instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena institucija;

β

=

odstotek kapitalskih instrumentov in instrumentov kvalificiranih obveznosti, ki jih je izdala podrejena družba i in jih ima nadrejena oseba, ki se izračuna na naslednji način:

Formula
  ;

Oi

=

znesek kapitala podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

Li

=

znesek kvalificiranih obveznosti podrejene družbe i, pri čemer se ne upošteva odbitek, izračunan v skladu s tem odstavkom;

ri

=

količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s členom 92a(1), točka (a), te uredbe in členom 45c(3), prvi pododstavek, točka (a), Direktive 2014/59/EU, ali, za podrejene družbe iz tretje države, enakovredna zahteva glede reševanja, ki se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če se ta zahteva izpolni z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za kapital ali kvalificirane obveznosti;

aRWAi

=

znesek skupne izpostavljenosti tveganju subjekta i, ki je GSPI, izračunan v skladu s členom 92(3), pri čemer se upoštevajo prilagoditve iz člena 12a, ali, za podrejene družbe iz tretje države, izračunan v skladu z veljavnimi lokalnimi predpisi;

wi

=

količnik, ki se uporablja za podrejeno družbo i na ravni njene skupine v postopku reševanja v skladu s členom 92a(1), točka (b), te uredbe in členom 45c(3), prvi pododstavek, točka (b), Direktive 2014/59/EU, ali, za podrejene družbe iz tretje države, enakovredna zahteva glede reševanja, ki se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če se ta zahteva izpolni z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za kapital ali kvalificirane obveznosti;

aLREi

=

mera skupne izpostavljenosti subjekta i, ki je GSPI, izračunana v skladu s členom 429(4), ali, za podrejene družbe iz tretje države, izračunana v skladu z veljavnimi lokalnimi predpisi.

Kadar je nadrejeni instituciji v skladu s prvim pododstavkom dovoljeno, da odbije prilagojeni znesek, podrejena družba odbije razliko med zneskom deležev v kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti iz prvega pododstavka ter tem prilagojenim zneskom.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „5.   Institucije in subjekti iz člena 1(1), točke (b), (c) in (d), Direktive 2014/59/EU od postavk kvalificiranih obveznosti odbijejo svoje deleže v kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti ima institucija ali subjekt, ki sam ni subjekt v postopku reševanja, vendar je podrejena družba subjekta v postopku reševanja ali subjekta iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Institucije in subjekti iz člena 1(1), točke (b), (c) in (d), Direktive 2014/59/EU od postavk kvalificiranih obveznosti odbijejo svoje deleže v kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti ima institucija ali subjekt, ki sam ni subjekt v postopku reševanja, vendar je podrejena družba subjekta v postopku reševanja ali subjekta iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji;

| (b) | institucija ali subjekt iz točke (a) mora izpolnjevati zahteve iz člena 92b te uredbe ali člena 45f Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(b)

institucija ali subjekt iz točke (a) mora izpolnjevati zahteve iz člena 92b te uredbe ali člena 45f Direktive 2014/59/EU;

| (c) | kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti, ki jih ima institucija ali subjekt iz točke (a), je izdala institucija ali subjekt iz člena 92b(1) te uredbe ali člena 45f(1) Direktive 2014/59/EU, ki sam ni subjekt v postopku reševanja in spada v isto skupino v postopku reševanja kot institucija ali subjekt iz točke (a). |
| --- | --- |

(c)

kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti, ki jih ima institucija ali subjekt iz točke (a), je izdala institucija ali subjekt iz člena 92b(1) te uredbe ali člena 45f(1) Direktive 2014/59/EU, ki sam ni subjekt v postopku reševanja in spada v isto skupino v postopku reševanja kot institucija ali subjekt iz točke (a).

Z odstopanjem od prvega pododstavka se deleži v kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti ne odbijejo, kadar mora institucija ali subjekt iz točke (a) prvega pododstavka izpolnjevati zahtevo iz točke (b) prvega pododstavka na konsolidirani podlagi in je institucija ali subjekt iz točke (c) prvega pododstavka vključen v konsolidacijo institucije ali subjekta iz točke (a) prvega pododstavka v skladu z delom 1, naslov II, poglavje 2.

Za namene tega odstavka se sklicevanje na postavke kvalificiranih obveznosti razume kot sklicevanje na kar koli od naslednjega:

| (a) | postavke kvalificiranih obveznosti, ki se upoštevajo za namene izpolnjevanja zahteve iz člena 92b; |
| --- | --- |

(a)

postavke kvalificiranih obveznosti, ki se upoštevajo za namene izpolnjevanja zahteve iz člena 92b;

| (b) | obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2), točka (a), Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2), točka (a), Direktive 2014/59/EU.

Za namene tega odstavka se sklicevanje na kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti razume kot sklicevanje na kar koli od naslednjega:

| (a) | kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 92b(2) in (3); |
| --- | --- |

(a)

kapitalske instrumente in instrumente kvalificiranih obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 92b(2) in (3);

| (b) | kapital in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU.“; |
| --- | --- |

(b)

kapital in obveznosti, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45f(2) Direktive 2014/59/EU.“;

| (6) | v členu 92a se črta odstavek 3; |
| --- | --- |

(6)

v členu 92a se črta odstavek 3;

| (7) | v členu 113 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti se uteži tveganja uporabijo za vse izpostavljenosti, razen če so obravnavane izpostavljenosti odbite od kapitala ali za katere velja obravnava iz člena 72e(5), prvi pododstavek, v skladu z določbami oddelka 2. Uporaba uteži tveganja temelji na kategoriji izpostavljenosti, v katero je razvrščena izpostavljenost, in na njeni kreditni kakovosti v obsegu, določenem v oddelku 2. Kreditna kakovost se lahko določi glede na bonitetne ocene ECAI ali bonitetne ocene izvoznih agencij v skladu z oddelkom 3.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 113 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti se uteži tveganja uporabijo za vse izpostavljenosti, razen če so obravnavane izpostavljenosti odbite od kapitala ali za katere velja obravnava iz člena 72e(5), prvi pododstavek, v skladu z določbami oddelka 2. Uporaba uteži tveganja temelji na kategoriji izpostavljenosti, v katero je razvrščena izpostavljenost, in na njeni kreditni kakovosti v obsegu, določenem v oddelku 2. Kreditna kakovost se lahko določi glede na bonitetne ocene ECAI ali bonitetne ocene izvoznih agencij v skladu z oddelkom 3.“;

| (8) | v členu 151 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje za izpostavljenosti, ki spadajo v eno od kategorij izpostavljenosti iz člena 147(2), točke (a) do (e) in točka (g), se izračunajo v skladu s pododdelkom 2, razen če so obravnavane izpostavljenosti odbite od kapitala ali za katere velja obravnava iz člena 72e(5), prvi pododstavek.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 151 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje za izpostavljenosti, ki spadajo v eno od kategorij izpostavljenosti iz člena 147(2), točke (a) do (e) in točka (g), se izračunajo v skladu s pododdelkom 2, razen če so obravnavane izpostavljenosti odbite od kapitala ali za katere velja obravnava iz člena 72e(5), prvi pododstavek.“;

| (9) | v členu 429a(1) se doda točka:






  „(q) | izpostavljenosti, ki se obravnavajo v skladu s členom 72e(5), prvi pododstavek.“; |
| --- | --- | --- |

(9)

v členu 429a(1) se doda točka:

„(q)

izpostavljenosti, ki se obravnavajo v skladu s členom 72e(5), prvi pododstavek.“;

| (10) | v delu 10, naslov I, poglavje 1, oddelek 3, se vstavi naslednji pododdelek:

  „Pododdelek 3a
  Odbitki od postavk kvalificiranih obveznosti

  Člen 477a
  Odbitki od postavk kvalificiranih obveznosti

  1.   Z odstopanjem od člena 72e(4) in do 31. decembra 2024 lahko organ za reševanje nadrejene institucije, potem ko ustrezno upošteva mnenje organov za reševanje ali ustreznih organov tretjih držav zadevnih podrejenih družb, dovoli, da se prilagojeni znesek mi izračuna z uporabo naslednje opredelitve ri in wi:







  ri | = | skupna kapitalska zahteva, ki temelji na tveganju in se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če je ta zahteva izpolnjena z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za kapital; |
| --- | --- | --- | --- |
| wi | = | skupna zahteva temeljnega kapitala, ki ne temelji na tveganju in se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če je ta zahteva izpolnjena z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za temeljni kapital. |

(10)

v delu 10, naslov I, poglavje 1, oddelek 3, se vstavi naslednji pododdelek:

„Pododdelek 3a

Odbitki od postavk kvalificiranih obveznosti

Člen 477a

Odbitki od postavk kvalificiranih obveznosti

1.   Z odstopanjem od člena 72e(4) in do 31. decembra 2024 lahko organ za reševanje nadrejene institucije, potem ko ustrezno upošteva mnenje organov za reševanje ali ustreznih organov tretjih držav zadevnih podrejenih družb, dovoli, da se prilagojeni znesek mi izračuna z uporabo naslednje opredelitve ri in wi:

ri

=

skupna kapitalska zahteva, ki temelji na tveganju in se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če je ta zahteva izpolnjena z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za kapital;

wi

=

skupna zahteva temeljnega kapitala, ki ne temelji na tveganju in se uporablja za podrejeno družbo i v tretji državi, v kateri ima sedež, če je ta zahteva izpolnjena z instrumenti, ki bi se na podlagi te uredbe šteli za temeljni kapital.

2.   Organ za reševanje lahko izda dovoljenje iz odstavka 1, kadar ima podrejena družba sedež v tretji državi, ki še nima veljavne lokalne ureditve za reševanje, če je izpolnjen vsaj eden izmed naslednjih pogojev:

| (a) | ni trenutne ali predvidene pomembne praktične ali pravne ovire za takojšnji prenos sredstev s podrejene družbe na nadrejeno institucijo; |
| --- | --- |

(a)

ni trenutne ali predvidene pomembne praktične ali pravne ovire za takojšnji prenos sredstev s podrejene družbe na nadrejeno institucijo;

| (b) | ustrezni organ tretje države podrejene družbe je organu za reševanje nadrejene institucije predložil mnenje, da bi se lahko sredstva, enaka znesku, ki ga mora podrejena družba odbiti v skladu s členom 72e(4), drugi pododstavek, prenesla s podrejene družbe na nadrejeno institucijo.“ |
| --- | --- |

(b)

ustrezni organ tretje države podrejene družbe je organu za reševanje nadrejene institucije predložil mnenje, da bi se lahko sredstva, enaka znesku, ki ga mora podrejena družba odbiti v skladu s členom 72e(4), drugi pododstavek, prenesla s podrejene družbe na nadrejeno institucijo.“

Člen 2

Spremembe Direktive 2014/59/EU

Direktiva 2014/59/EU se spremeni:

| (1) | v členu 45d se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Kadar je več subjektov GSPI, ki so del iste GSPI, subjektov v postopku reševanja ali subjektov iz tretje države, ki bi bili subjekti v postopku reševanja, če bi imeli sedež v Uniji, zadevni organi za reševanje za namene člena 45h(2) izračunajo znesek iz odstavka 3 tega člena:






  (a) | za vsak subjekt v postopku reševanja ali subjekt iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 45d se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Kadar je več subjektov GSPI, ki so del iste GSPI, subjektov v postopku reševanja ali subjektov iz tretje države, ki bi bili subjekti v postopku reševanja, če bi imeli sedež v Uniji, zadevni organi za reševanje za namene člena 45h(2) izračunajo znesek iz odstavka 3 tega člena:

(a)

za vsak subjekt v postopku reševanja ali subjekt iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji;

| (b) | za nadrejeno družbo v Uniji, kot če bi bila edini subjekt GSPI v postopku reševanja.“; |
| --- | --- |

(b)

za nadrejeno družbo v Uniji, kot če bi bila edini subjekt GSPI v postopku reševanja.“;

| (2) | v členu 45f se črta odstavek 6; |
| --- | --- |

(2)

v členu 45f se črta odstavek 6;

| (3) | v členu 45h se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar je več kot en subjekt GSPI, ki je del iste GSPI, subjekt v postopku reševanja ali subjekt iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji, organi za reševanje iz odstavka 1 razpravljajo, po potrebi in v skladu s strategijo reševanja GSPI pa se tudi dogovorijo o uporabi člena 72e Uredbe (EU) št. 575/2013 ter o morebitnih prilagoditvah za čim večje zmanjšanje ali odpravo razlike med vsoto zneskov iz člena 45d(4), točka (a), te direktive in člena 12a, točka (a), Uredbe (EU) št. 575/2013 za posamezne subjekte v postopku reševanja ali subjekte iz tretje države ter vsoto zneskov iz člena 45d(4), točka (b), te direktive in člena 12a, točka (b), Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Taka prilagoditev se lahko uporabi, če velja naslednje:






  (a) | prilagoditev se lahko uporabi v zvezi z razlikami v izračunu zneskov skupne izpostavljenosti tveganju med zadevnimi državami članicami ali tretjimi državami, in sicer tako, da se prilagodi raven zahteve; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 45h se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar je več kot en subjekt GSPI, ki je del iste GSPI, subjekt v postopku reševanja ali subjekt iz tretje države, ki bi bil subjekt v postopku reševanja, če bi imel sedež v Uniji, organi za reševanje iz odstavka 1 razpravljajo, po potrebi in v skladu s strategijo reševanja GSPI pa se tudi dogovorijo o uporabi člena 72e Uredbe (EU) št. 575/2013 ter o morebitnih prilagoditvah za čim večje zmanjšanje ali odpravo razlike med vsoto zneskov iz člena 45d(4), točka (a), te direktive in člena 12a, točka (a), Uredbe (EU) št. 575/2013 za posamezne subjekte v postopku reševanja ali subjekte iz tretje države ter vsoto zneskov iz člena 45d(4), točka (b), te direktive in člena 12a, točka (b), Uredbe (EU) št. 575/2013.

Taka prilagoditev se lahko uporabi, če velja naslednje:

(a)

prilagoditev se lahko uporabi v zvezi z razlikami v izračunu zneskov skupne izpostavljenosti tveganju med zadevnimi državami članicami ali tretjimi državami, in sicer tako, da se prilagodi raven zahteve;

| (b) | prilagoditev se ne uporabi za odpravo razlik, nastalih zaradi izpostavljenosti med skupinami v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev se ne uporabi za odpravo razlik, nastalih zaradi izpostavljenosti med skupinami v postopku reševanja.

Vsota zneskov iz člena 45d(4), točka (a), te direktive in iz člena 12a, točka (a), Uredbe (EU) št. 575/2013 za posamezne subjekte v postopku reševanja ali subjekte iz tretje države, ki bi bili subjekti v postopku reševanja, če bi imeli sedež v Uniji, ni manjša od vsote zneskov iz člena 45d(4), točka (b), te direktive in člena 12a, točka (b), Uredbe (EU) št. 575/2013.“;

| (4) | v členu 129 se doda naslednji odstavek:

  „Komisija do 31. decembra 2022 pregleda učinek posrednega vpisa instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, na enake konkurenčne pogoje za različne vrste struktur bančnih skupin, tudi kadar imajo skupine delujočo družbo med holdingom, opredeljenim kot subjekt v postopku reševanja, in njegovimi podrejenimi družbami. Pri tem oceni zlasti naslednje:






  (a) | možnost, da se subjektom, ki sami niso subjekti v postopku reševanja, omogoči izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na konsolidirani podlagi; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 129 se doda naslednji odstavek:

„Komisija do 31. decembra 2022 pregleda učinek posrednega vpisa instrumentov, primernih za izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, na enake konkurenčne pogoje za različne vrste struktur bančnih skupin, tudi kadar imajo skupine delujočo družbo med holdingom, opredeljenim kot subjekt v postopku reševanja, in njegovimi podrejenimi družbami. Pri tem oceni zlasti naslednje:

(a)

možnost, da se subjektom, ki sami niso subjekti v postopku reševanja, omogoči izpolnjevanje minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti na konsolidirani podlagi;

| (b) | obravnavo subjektov, za katere je v načrtu reševanja določeno prenehanje po običajnem insolvenčnem postopku, v skladu s pravili, ki urejajo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

obravnavo subjektov, za katere je v načrtu reševanja določeno prenehanje po običajnem insolvenčnem postopku, v skladu s pravili, ki urejajo minimalno zahtevo glede kapitala in kvalificiranih obveznosti;

| (c) | ustreznost omejitve zneska odbitkov, ki se zahteva na podlagi člena 72e(5) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

ustreznost omejitve zneska odbitkov, ki se zahteva na podlagi člena 72e(5) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Komisija poročilo o tem predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Po potrebi se temu poročilu priloži zakonodajni predlog, pri čemer se upošteva datum začetka uporabe člena 72e(5) Uredbe (EU) št. 575/2013.“.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 2, točki (1) in (3), najpozneje do 15. novembra 2023. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to uredbo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja člen 2, točki (1) in (3), te uredbe.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 14. novembra 2022.

Vendar se člen 1, točka (3), točka (5)(b), točke (7), (8) in (9), uporablja od 1. januarja 2024.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 19. oktobra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL C 122, 17.3.2022, str. 33.

1

(2)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 111.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. oktobra 2022.

3

(4)  Uredba (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in razkritja ter Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 150, 7.6.2019, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/877 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo (UL L 150, 7.6.2019, str. 226).

5

(6)  Direktiva (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2014/59/EU glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo ter Direktive 98/26/ES (UL L 150, 7.6.2019, str. 296).

6

(7)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

10

(11)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/763 z dne 23. aprila 2021 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za uporabo Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nadzorniškim poročanjem ter javnim razkritjem minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (UL L 168, 12.5.2021, str. 1).

12

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/11

---

UREDBA (EU) 2022/2037 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. oktobra 2022

o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila sprejeta, da bi se v pravo Unije prenesli najnovejši ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO). Navedena uredba je bila naknadno spremenjena z Uredbo (EU) 2021/1231 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi se v pravo Unije prenesli ukrepi NAFO, sprejeti na njenih letnih zasedanjih v letih 2019 in 2020. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila sprejeta, da bi se v pravo Unije prenesli najnovejši ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO). Navedena uredba je bila naknadno spremenjena z Uredbo (EU) 2021/1231 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi se v pravo Unije prenesli ukrepi NAFO, sprejeti na njenih letnih zasedanjih v letih 2019 in 2020.

| (2) | NAFO je nato na 43. letnem zasedanju septembra 2021 sprejela več pravno zavezujočih sklepov za ohranjanje ribolovnih virov v okviru svojih pristojnosti v zvezi z ohranjanjem ulova pri kvoti „drugo“, inšpekcijskim pregledom v pristanišču pri iztovorjenem ulovu trske v sektorju 3M in grenlandske morske plošče ter okrepljenimi določbami o spremljanju, kršitvah in izvrševanju (v nadaljnjem besedilu: sklepi NAFO). |
| --- | --- |

(2)

NAFO je nato na 43. letnem zasedanju septembra 2021 sprejela več pravno zavezujočih sklepov za ohranjanje ribolovnih virov v okviru svojih pristojnosti v zvezi z ohranjanjem ulova pri kvoti „drugo“, inšpekcijskim pregledom v pristanišču pri iztovorjenem ulovu trske v sektorju 3M in grenlandske morske plošče ter okrepljenimi določbami o spremljanju, kršitvah in izvrševanju (v nadaljnjem besedilu: sklepi NAFO).

| (3) | Sklepi NAFO so naslovljeni na pogodbenice NAFO, vendar vsebujejo tudi obveznosti za upravljavce. Ukrepi NAFO za ohranjanje in izvrševanje so od začetka veljavnosti 2. decembra 2021 zavezujoči za vse pogodbenice NAFO. Zaradi tega jih je treba vključiti v pravo Unije, kolikor še niso določeni v njem. |
| --- | --- |

(3)

Sklepi NAFO so naslovljeni na pogodbenice NAFO, vendar vsebujejo tudi obveznosti za upravljavce. Ukrepi NAFO za ohranjanje in izvrševanje so od začetka veljavnosti 2. decembra 2021 zavezujoči za vse pogodbenice NAFO. Zaradi tega jih je treba vključiti v pravo Unije, kolikor še niso določeni v njem.

| (4) | Uredbo (EU) 2019/833 bi bilo zato treba prilagoditi, da bi se ti novi ukrepi za ohranjanje in izvrševanje uporabljali za ribiška plovila Unije. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) 2019/833 bi bilo zato treba prilagoditi, da bi se ti novi ukrepi za ohranjanje in izvrševanje uporabljali za ribiška plovila Unije.

| (5) | Nekatere določbe ukrepov za ohranjanje in izvrševanje bodo verjetno spremenjene na prihodnjih letnih zasedanjih NAFO po uvedbi novih tehničnih ukrepov v zvezi s spremembo biomase staležev in revizijo območnih omejitev dejavnosti pridnenega ribolova. Da bi take prihodnje spremembe ukrepov za ohranjanje in izvrševanje hitro vključili v pravo Unije pred začetkom ribolovne sezone, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z ukrepi za iztovorjen ulov in inšpekcijske preglede za grenlandsko morsko ploščo ter nadzornimi ukrepi za trsko v sektorju 3M. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente istočasno kot strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere določbe ukrepov za ohranjanje in izvrševanje bodo verjetno spremenjene na prihodnjih letnih zasedanjih NAFO po uvedbi novih tehničnih ukrepov v zvezi s spremembo biomase staležev in revizijo območnih omejitev dejavnosti pridnenega ribolova. Da bi take prihodnje spremembe ukrepov za ohranjanje in izvrševanje hitro vključili v pravo Unije pred začetkom ribolovne sezone, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z ukrepi za iztovorjen ulov in inšpekcijske preglede za grenlandsko morsko ploščo ter nadzornimi ukrepi za trsko v sektorju 3M. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente istočasno kot strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (6) | Uredbo (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) 2019/833

Uredba (EU) 2019/833 se spremeni:

| (1) | v členu 7(3) se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | kadar velja prepoved ribolova (moratorij) ali kadar je kvota ‚drugo‘, ki je na voljo za zadevni stalež, v celoti izkoriščena: 1 250 kg ali 5 %, pri čemer se upošteva večja vrednost za navedene pogodbenice po njihovem obvestilu o uporabi kvote ‚drugo‘ v skladu s členom 6;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 7(3) se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

kadar velja prepoved ribolova (moratorij) ali kadar je kvota ‚drugo‘, ki je na voljo za zadevni stalež, v celoti izkoriščena: 1 250 kg ali 5 %, pri čemer se upošteva večja vrednost za navedene pogodbenice po njihovem obvestilu o uporabi kvote ‚drugo‘ v skladu s členom 6;“;

| (2) | v členu 9a(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | vsaka država članica v svojih pristaniščih pregleda vsaj 50 % iztovorjenega ali pretovorjenega ulova trske iz sektorja 3M in pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, predpisani v Prilogi IV.C k ukrepom za ohranjanje in izvrševanje iz točke 9 Priloge k tej uredbi, ter ga v 12 delovnih dneh od datuma končanega inšpekcijskega pregleda pošlje izvršnemu sekretarju NAFO ter v vednost Komisiji in agenciji EFCA. V poročilu se opredelijo in navedejo podrobnosti o vsaki kršitvi te uredbe, odkriti med inšpekcijskim pregledom v pristanišču. V poročilo se vključijo vse relevantne informacije, ki so na voljo v zvezi s kršitvami, odkritimi na morju med trenutnim ribolovnim potovanjem ribiškega plovila, ki se pregleduje.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 9a(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

vsaka država članica v svojih pristaniščih pregleda vsaj 50 % iztovorjenega ali pretovorjenega ulova trske iz sektorja 3M in pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, predpisani v Prilogi IV.C k ukrepom za ohranjanje in izvrševanje iz točke 9 Priloge k tej uredbi, ter ga v 12 delovnih dneh od datuma končanega inšpekcijskega pregleda pošlje izvršnemu sekretarju NAFO ter v vednost Komisiji in agenciji EFCA. V poročilu se opredelijo in navedejo podrobnosti o vsaki kršitvi te uredbe, odkriti med inšpekcijskim pregledom v pristanišču. V poročilo se vključijo vse relevantne informacije, ki so na voljo v zvezi s kršitvami, odkritimi na morju med trenutnim ribolovnim potovanjem ribiškega plovila, ki se pregleduje.“;

| (3) | v členu 10(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | vsaka država članica v svojih pristaniščih pregleda vsak iztovorjeni ulov grenlandske morske plošče, če količina tega staleža na krovu predstavlja bodisi več kot 5 % celotnega ulova bodisi več kot 2 500 kg, in pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, predpisani v Prilogi IV.C k ukrepom za ohranjanje in izvrševanje iz točke 9 Priloge k tej uredbi, ter ga v 14 delovnih dneh od datuma končanega inšpekcijskega pregleda pošlje izvršnemu sekretarju NAFO ter v vednost Komisiji in agenciji EFCA. V poročilu se opredelijo in navedejo podrobnosti o vsaki kršitvi te uredbe, odkriti med inšpekcijskim pregledom v pristanišču. V poročilo se vključijo vse relevantne informacije, ki so na voljo v zvezi s kršitvami, odkritimi na morju med trenutnim ribolovnim potovanjem ribiškega plovila, ki se pregleduje.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 10(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

vsaka država članica v svojih pristaniščih pregleda vsak iztovorjeni ulov grenlandske morske plošče, če količina tega staleža na krovu predstavlja bodisi več kot 5 % celotnega ulova bodisi več kot 2 500 kg, in pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, predpisani v Prilogi IV.C k ukrepom za ohranjanje in izvrševanje iz točke 9 Priloge k tej uredbi, ter ga v 14 delovnih dneh od datuma končanega inšpekcijskega pregleda pošlje izvršnemu sekretarju NAFO ter v vednost Komisiji in agenciji EFCA. V poročilu se opredelijo in navedejo podrobnosti o vsaki kršitvi te uredbe, odkriti med inšpekcijskim pregledom v pristanišču. V poročilo se vključijo vse relevantne informacije, ki so na voljo v zvezi s kršitvami, odkritimi na morju med trenutnim ribolovnim potovanjem ribiškega plovila, ki se pregleduje.“;

| (4) | v členu 29 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:






  „1. | Vsaka država članica najpozneje 1. novembra vsako leto pošlje naslednje informacije agenciji EFCA (in v vednost Komisiji), ki zagotovi, da se te informacije pošljejo izvršnemu sekretarju NAFO:






  (a) | kontaktne informacije pristojnega organa, ki deluje kot kontaktna točka za namene takojšnjega obveščanja o kršitvah na upravnem območju, in vse nadaljnje spremembe teh informacij, najpozneje 15 dni pred začetkom učinkovanja spremembe; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

v členu 29 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.

Vsaka država članica najpozneje 1. novembra vsako leto pošlje naslednje informacije agenciji EFCA (in v vednost Komisiji), ki zagotovi, da se te informacije pošljejo izvršnemu sekretarju NAFO:

(a)

kontaktne informacije pristojnega organa, ki deluje kot kontaktna točka za namene takojšnjega obveščanja o kršitvah na upravnem območju, in vse nadaljnje spremembe teh informacij, najpozneje 15 dni pred začetkom učinkovanja spremembe;

| (b) | imena inšpektorjev in inšpektorjev pripravnikov ter ime, radijski klicni znak in kontaktne informacije za komunikacijo vsakega inšpekcijskega plovila, ki ga je dodelila sistemu. Kadar koli je mogoče, obvestilo o spremembah tako sporočenih informacij posreduje najmanj 60 dni vnaprej.“; |
| --- | --- |

(b)

imena inšpektorjev in inšpektorjev pripravnikov ter ime, radijski klicni znak in kontaktne informacije za komunikacijo vsakega inšpekcijskega plovila, ki ga je dodelila sistemu. Kadar koli je mogoče, obvestilo o spremembah tako sporočenih informacij posreduje najmanj 60 dni vnaprej.“;

| (5) | v členu 35(1) se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | ribolov z neodobreno velikostjo mrežnega očesa, rešetke ali razdalje med prečkami rešetke ali brez uporabe izločevalnih mrež ali rešetk v nasprotju s členom 13 ali členom 14;“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 35(1) se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

ribolov z neodobreno velikostjo mrežnega očesa, rešetke ali razdalje med prečkami rešetke ali brez uporabe izločevalnih mrež ali rešetk v nasprotju s členom 13 ali členom 14;“;

| (6) | člen 36 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | zagotovi, da so sankcije, ki se uporabljajo za kršitve, in kolikor je to mogoče v okviru nacionalne zakonodaje za ponavljajoče se hude kršitve, zlasti tiste, ugotovljene v skladu s členom 35(3), točka (c)(iii) in (iv), dovolj stroge, da učinkovito zagotovijo skladnost, odvračajo od nadaljnjih kršitev ali njihovih ponovitev in kršiteljem odvzamejo koristi, ki izhajajo iz kršitve.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 36 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

zagotovi, da so sankcije, ki se uporabljajo za kršitve, in kolikor je to mogoče v okviru nacionalne zakonodaje za ponavljajoče se hude kršitve, zlasti tiste, ugotovljene v skladu s členom 35(3), točka (c)(iii) in (iv), dovolj stroge, da učinkovito zagotovijo skladnost, odvračajo od nadaljnjih kršitev ali njihovih ponovitev in kršiteljem odvzamejo koristi, ki izhajajo iz kršitve.“;

| (b) | v odstavku 2 se dodata naslednji točki:






  „(e) | povečane ali dodatne zahteve glede poročanja, kot so večja pogostost poročanja ali dodatni podatki, ki jih je treba sporočiti, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se dodata naslednji točki:

„(e)

povečane ali dodatne zahteve glede poročanja, kot so večja pogostost poročanja ali dodatni podatki, ki jih je treba sporočiti, ter

| (f) | povečane ali dodatne zahteve za spremljanje, kot je napotitev opazovalca ali inšpektorja na krov ali namestitev elektronskega spremljanja na daljavo, ki se izvaja v skladu z ustreznimi tehničnimi specifikacijami za ribiška plovila, ki delujejo v upravnem območju.“; |
| --- | --- |

(f)

povečane ali dodatne zahteve za spremljanje, kot je napotitev opazovalca ali inšpektorja na krov ali namestitev elektronskega spremljanja na daljavo, ki se izvaja v skladu z ustreznimi tehničnimi specifikacijami za ribiška plovila, ki delujejo v upravnem območju.“;

| (7) | v členu 40 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Država članica Komisiji pošlje kontaktne informacije pristojnega organa, ki deluje kot kontaktna točka za namene prejemanja zahtev v skladu s členom 39(5) in dajanja potrditev v skladu s členom 39(6). Komisija te informacije pošlje izvršnemu sekretarju NAFO.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 40 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Država članica Komisiji pošlje kontaktne informacije pristojnega organa, ki deluje kot kontaktna točka za namene prejemanja zahtev v skladu s členom 39(5) in dajanja potrditev v skladu s členom 39(6). Komisija te informacije pošlje izvršnemu sekretarju NAFO.“;

| (8) | v členu 50 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | postopki glede plovil, ki imajo na krovu več kot 50 ton žive teže skupnega ulova in vstopajo na upravno območje zaradi ribolova grenlandske morske plošče, glede vsebine obvestil, določene v členu 10(2), točki (a) in (b), pogoji za začetek ribolova iz člena 10(2), točka (d), ter določbami za iztovorjen ulov in inšpekcijske preglede, ki se nanašajo na grenlandsko morsko ploščo iz člena 10(1), točka (e);“; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

v členu 50 se odstavek 2 spremeni:

(a)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

postopki glede plovil, ki imajo na krovu več kot 50 ton žive teže skupnega ulova in vstopajo na upravno območje zaradi ribolova grenlandske morske plošče, glede vsebine obvestil, določene v členu 10(2), točki (a) in (b), pogoji za začetek ribolova iz člena 10(2), točka (d), ter določbami za iztovorjen ulov in inšpekcijske preglede, ki se nanašajo na grenlandsko morsko ploščo iz člena 10(1), točka (e);“;

| (b) | doda se naslednja točka:






  „(l) | nadzornimi ukrepi za trsko iz sektorja 3M, kot je določeno v členu 9a.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka:

„(l)

nadzornimi ukrepi za trsko iz sektorja 3M, kot je določeno v členu 9a.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 19. oktobra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL C 290, 29.7.2022, str. 149.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. oktobra 2022.

2

(3)  Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/1231 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (UL L 274, 30.7.2021, str. 32).

4

(5)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

5

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/14

---

UREDBA (EU) 2022/2038 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. oktobra 2022

o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 glede začasne razbremenitve od pravil o uporabi slotov na letališčih Unije zaradi epidemioloških razmer ali vojaške agresije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 (3) je bila od začetka krize zaradi COVID-19 večkrat spremenjena, saj je zahteva, določena v navedeni uredbi, da se upravlja vsaj 80 % zaporedja slotov za ohranitev pravice do istega zaporedja slotov v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja, za letalske prevoznike zaradi zelo zmanjšanih ravni zračnega prometa postala nevzdržna. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 (3) je bila od začetka krize zaradi COVID-19 večkrat spremenjena, saj je zahteva, določena v navedeni uredbi, da se upravlja vsaj 80 % zaporedja slotov za ohranitev pravice do istega zaporedja slotov v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja, za letalske prevoznike zaradi zelo zmanjšanih ravni zračnega prometa postala nevzdržna.

| (2) | Podatki, ki jih je objavil Eurocontrol, ki je upravitelj omrežja mreže za opravljanje zračnega prometa Enotnega evropskega neba, kažejo, da je zračni promet od začetka poletnega obdobja reda letenja 2022 močno okreval, na začetku zimskega obdobja reda letenja 2022/2023 pa naj bi v skladu z osnovno napovedjo znašal približno 90 % ravni iz leta 2019. Te številke upravičujejo vrnitev k zahtevi po uporabi 80 % slotov kot splošnemu pravilu za poletno obdobje reda letenja 2023, ki ga dopolnjuje posebna olajšava za uporabo slotov v primerih upravičene neuporabe slotov. |
| --- | --- |

(2)

Podatki, ki jih je objavil Eurocontrol, ki je upravitelj omrežja mreže za opravljanje zračnega prometa Enotnega evropskega neba, kažejo, da je zračni promet od začetka poletnega obdobja reda letenja 2022 močno okreval, na začetku zimskega obdobja reda letenja 2022/2023 pa naj bi v skladu z osnovno napovedjo znašal približno 90 % ravni iz leta 2019. Te številke upravičujejo vrnitev k zahtevi po uporabi 80 % slotov kot splošnemu pravilu za poletno obdobje reda letenja 2023, ki ga dopolnjuje posebna olajšava za uporabo slotov v primerih upravičene neuporabe slotov.

| (3) | Kljub temu so razmere v letalskem sektorju zaradi krize zaradi COVID-19 še vedno zelo negotove. Kot je bilo konec leta 2021, se lahko spet pojavijo nove različice COVID-19 in povzročijo nenadne reakcije tako nacionalnih organov kot potrošnikov, kar lahko negativno vpliva na zračni promet. Poleg tega na nekatere trge, ki vključujejo prevoze na dolge razdalje, še vedno vplivajo sanitarni ukrepi, ki resno ovirajo zračni promet. |
| --- | --- |

(3)

Kljub temu so razmere v letalskem sektorju zaradi krize zaradi COVID-19 še vedno zelo negotove. Kot je bilo konec leta 2021, se lahko spet pojavijo nove različice COVID-19 in povzročijo nenadne reakcije tako nacionalnih organov kot potrošnikov, kar lahko negativno vpliva na zračni promet. Poleg tega na nekatere trge, ki vključujejo prevoze na dolge razdalje, še vedno vplivajo sanitarni ukrepi, ki resno ovirajo zračni promet.

| (4) | Tudi vojna agresija Rusije v Ukrajini vpliva na zračni promet in zmožnost letalskih prevoznikov, da uporabljajo slote, saj letalski prevozniki Unije ne smejo vstopiti v zračni prostor Belorusije, Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(4)

Tudi vojna agresija Rusije v Ukrajini vpliva na zračni promet in zmožnost letalskih prevoznikov, da uporabljajo slote, saj letalski prevozniki Unije ne smejo vstopiti v zračni prostor Belorusije, Rusije in Ukrajine.

| (5) | Letalski prevozniki ne morejo vplivati na omejitev potovanj, ki so jih iz sanitarnih razlogov uvedle države, in na dejstvo, da vstop v zračni prostor območja, ki je postalo vojno območje, ni mogoč. Zaradi teh okoliščin lahko prihaja do prostovoljnih ali obveznih odpovedi njihovih zračnih prevozov ali prilagoditev redov letenja. Zlasti prostovoljne odpovedi ščitijo zdravo finančno stanje letalskih prevoznikov in hkrati preprečujejo negativen okoljski vpliv letov, ki se izvajajo le zaradi ohranjanja njihovih slotov. |
| --- | --- |

(5)

Letalski prevozniki ne morejo vplivati na omejitev potovanj, ki so jih iz sanitarnih razlogov uvedle države, in na dejstvo, da vstop v zračni prostor območja, ki je postalo vojno območje, ni mogoč. Zaradi teh okoliščin lahko prihaja do prostovoljnih ali obveznih odpovedi njihovih zračnih prevozov ali prilagoditev redov letenja. Zlasti prostovoljne odpovedi ščitijo zdravo finančno stanje letalskih prevoznikov in hkrati preprečujejo negativen okoljski vpliv letov, ki se izvajajo le zaradi ohranjanja njihovih slotov.

| (6) | V teh okoliščinah letalski prevozniki, ki svojih slotov ne uporabljajo v skladu s stopnjo uporabe slotov, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 95/93, ne bi smeli samodejno izgubiti prednosti za zaporedje slotov iz člena 8(2) in člena 10(2) navedene uredbe, ki bi jim sicer pripadala. Ta uredba bi morala določiti posebna pravila v ta namen. |
| --- | --- |

(6)

V teh okoliščinah letalski prevozniki, ki svojih slotov ne uporabljajo v skladu s stopnjo uporabe slotov, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 95/93, ne bi smeli samodejno izgubiti prednosti za zaporedje slotov iz člena 8(2) in člena 10(2) navedene uredbe, ki bi jim sicer pripadala. Ta uredba bi morala določiti posebna pravila v ta namen.

| (7) | Hkrati je pomembno opozoriti na cilje Uredbe (EGS) št. 95/93, ki naj bi zagotovili predvsem učinkovito uporabo letaliških zmogljivosti in pravičen dostop vsem letalskim prevoznikom do omejenih letaliških zmogljivosti, s tem pa spodbujali konkurenco. Prilagoditev običajnih zahtev za uporabo slotov z nižjo stopnjo uporabe ali razširjenimi izjemami za upravičeno neuporabo bi morala biti strogo omejena na primere, kadar je potrebna razbremenitev od pravil o slotih, in ne bi smela voditi do nepoštenih konkurenčnih prednosti za tiste letalske prevoznike, ki imajo historične slote. |
| --- | --- |

(7)

Hkrati je pomembno opozoriti na cilje Uredbe (EGS) št. 95/93, ki naj bi zagotovili predvsem učinkovito uporabo letaliških zmogljivosti in pravičen dostop vsem letalskim prevoznikom do omejenih letaliških zmogljivosti, s tem pa spodbujali konkurenco. Prilagoditev običajnih zahtev za uporabo slotov z nižjo stopnjo uporabe ali razširjenimi izjemami za upravičeno neuporabo bi morala biti strogo omejena na primere, kadar je potrebna razbremenitev od pravil o slotih, in ne bi smela voditi do nepoštenih konkurenčnih prednosti za tiste letalske prevoznike, ki imajo historične slote.

| (8) | Zlasti bi bilo treba letalskim prevoznikom, ki so pripravljeni zagotavljati storitve, dovoliti, da uporabijo neizkoriščene zmogljivosti, ter jim zagotoviti možnost, da dolgoročno ohranijo tako uporabljene slote. Tako bi letalske prevoznike spodbudili k uporabi letaliških zmogljivosti, kar bi posledično koristilo potrošnikom v smislu povezljivosti. |
| --- | --- |

(8)

Zlasti bi bilo treba letalskim prevoznikom, ki so pripravljeni zagotavljati storitve, dovoliti, da uporabijo neizkoriščene zmogljivosti, ter jim zagotoviti možnost, da dolgoročno ohranijo tako uporabljene slote. Tako bi letalske prevoznike spodbudili k uporabi letaliških zmogljivosti, kar bi posledično koristilo potrošnikom v smislu povezljivosti.

| (9) | Zato je treba v skladu s temi načeli in za omejeno obdobje določiti pogoje, pod katerimi so letalski prevozniki še naprej upravičeni do zaporedja slotov na podlagi člena 8(2) in člena 10(2) Uredbe (EGS) št. 95/93, ter določiti zahteve za zadevne letalske prevoznike, da sprostijo neizkoriščene zmogljivosti. Obdobje bi moralo trajati od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 v skladu z napovedjo Eurocontrola za okrevanje. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba v skladu s temi načeli in za omejeno obdobje določiti pogoje, pod katerimi so letalski prevozniki še naprej upravičeni do zaporedja slotov na podlagi člena 8(2) in člena 10(2) Uredbe (EGS) št. 95/93, ter določiti zahteve za zadevne letalske prevoznike, da sprostijo neizkoriščene zmogljivosti. Obdobje bi moralo trajati od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 v skladu z napovedjo Eurocontrola za okrevanje.

| (10) | V tem obdobju bi morala opredelitev pojma „novi prevoznik“ ostati široka, da bi zajela večje število letalskih prevoznikov, tako da bi več letalskih prevoznikov dobilo priložnost, da vzpostavijo in razširijo svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(10)

V tem obdobju bi morala opredelitev pojma „novi prevoznik“ ostati široka, da bi zajela večje število letalskih prevoznikov, tako da bi več letalskih prevoznikov dobilo priložnost, da vzpostavijo in razširijo svoje dejavnosti.

| (11) | Od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 bi moral sistem dodeljevanja slotov še naprej priznavati prizadevanja letalskih prevoznikov, ki so opravili lete z uporabo slotov, ki so del zaporedja, do katerega je upravičen drug letalski prevoznik na podlagi člena 8(2) in člena 10(2) Uredbe (EGS) št. 95/93, vendar so na voljo koordinatorju slotov za začasno prerazporeditev. Zato bi morali imeti letalski prevozniki, ki so uporabili vsaj pet slotov zaporedja, prednost pri dodeljevanju tega zaporedja v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja, in sicer ob upoštevanju razpoložljivih zmogljivosti letališča. |
| --- | --- |

(11)

Od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 bi moral sistem dodeljevanja slotov še naprej priznavati prizadevanja letalskih prevoznikov, ki so opravili lete z uporabo slotov, ki so del zaporedja, do katerega je upravičen drug letalski prevoznik na podlagi člena 8(2) in člena 10(2) Uredbe (EGS) št. 95/93, vendar so na voljo koordinatorju slotov za začasno prerazporeditev. Zato bi morali imeti letalski prevozniki, ki so uporabili vsaj pet slotov zaporedja, prednost pri dodeljevanju tega zaporedja v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja, in sicer ob upoštevanju razpoložljivih zmogljivosti letališča.

| (12) | Da bi se obravnavale posledice vojne agresije Rusije v Ukrajini in podprla ponovna vzpostavitev povezljivosti med Unijo in Ukrajino, je treba podaljšati obdobje, med katerim se lahko prevozniki sklicujejo na razlog iz člena 10(4), točka (a), Uredbe (EGS) št. 95/93, da upravičijo neuporabo zaporedja slotov na progah med Unijo in Ukrajino. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se obravnavale posledice vojne agresije Rusije v Ukrajini in podprla ponovna vzpostavitev povezljivosti med Unijo in Ukrajino, je treba podaljšati obdobje, med katerim se lahko prevozniki sklicujejo na razlog iz člena 10(4), točka (a), Uredbe (EGS) št. 95/93, da upravičijo neuporabo zaporedja slotov na progah med Unijo in Ukrajino.

| (13) | Brez poseganja v obveznost držav članic, da ravnajo v skladu s pravom Unije, zlasti s pravili iz Pogodb in Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), negativnih posledic za možnost potovanja potnikov zaradi morebitnih omejitev, ki jih sprejmejo javni organi držav članic ali tretjih držav zaradi epidemioloških razmer, naravnih nesreč ali političnih nemirov, kot so nemiri, izgredi ali resni javni neredi, ni mogoče pripisati letalskim prevoznikom in bi jih bilo treba ublažiti, kadar je zaradi navedenih ukrepov bistveno zmanjšana izvedljivost oziroma možnost potovanj ali povpraševanje na zadevnih progah. Z ukrepi za blaženje bi bilo treba zagotoviti, da letalski prevozniki niso kaznovani zaradi neuporabe slotov, kadar je njihova neuporaba posledica takih omejitev. |
| --- | --- |

(13)

Brez poseganja v obveznost držav članic, da ravnajo v skladu s pravom Unije, zlasti s pravili iz Pogodb in Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), negativnih posledic za možnost potovanja potnikov zaradi morebitnih omejitev, ki jih sprejmejo javni organi držav članic ali tretjih držav zaradi epidemioloških razmer, naravnih nesreč ali političnih nemirov, kot so nemiri, izgredi ali resni javni neredi, ni mogoče pripisati letalskim prevoznikom in bi jih bilo treba ublažiti, kadar je zaradi navedenih ukrepov bistveno zmanjšana izvedljivost oziroma možnost potovanj ali povpraševanje na zadevnih progah. Z ukrepi za blaženje bi bilo treba zagotoviti, da letalski prevozniki niso kaznovani zaradi neuporabe slotov, kadar je njihova neuporaba posledica takih omejitev.

| (14) | Za zmanjšanje tveganja izkrivljanja konkurence in za zagotovitev učinkovite uporabe letaliških zmogljivosti bi morala biti posebna razbremenitev od učinkov uvedbe teh omejitev časovno in po obsegu omejena, da bi bile posledice ukrepov za blaženje omejene na obdobje, za katero so bile upravičene. Za slote, zajete v takih ukrepih za blaženje posledic omejitev, bi se moralo šteti, da so bili uporabljeni za namene Uredbe (EGS) št. 95/93. |
| --- | --- |

(14)

Za zmanjšanje tveganja izkrivljanja konkurence in za zagotovitev učinkovite uporabe letaliških zmogljivosti bi morala biti posebna razbremenitev od učinkov uvedbe teh omejitev časovno in po obsegu omejena, da bi bile posledice ukrepov za blaženje omejene na obdobje, za katero so bile upravičene. Za slote, zajete v takih ukrepih za blaženje posledic omejitev, bi se moralo šteti, da so bili uporabljeni za namene Uredbe (EGS) št. 95/93.

| (15) | Pojasniti je treba, da se določbe o izjemah glede upravičene neuporabe slotov ne uporabljajo za letalske prevoznike, za katere veljajo omejevalni ukrepi, sprejeti na podlagi člena 29 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ali člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ali za letalske prevoznike, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji in so navedeni v Prilogi A ali B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 (5). Za zagotovitev učinkovite uporabe navedenih ukrepov bi se morala nezmožnost sklicevanja na določbe o izjemah glede upravičene neuporabe slotov uporabljati tudi za letalske prevoznike, za katere na dan začetka veljavnosti te uredbe že veljajo takšni omejevalni ukrepi. |
| --- | --- |

(15)

Pojasniti je treba, da se določbe o izjemah glede upravičene neuporabe slotov ne uporabljajo za letalske prevoznike, za katere veljajo omejevalni ukrepi, sprejeti na podlagi člena 29 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ali člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ali za letalske prevoznike, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji in so navedeni v Prilogi A ali B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 (5). Za zagotovitev učinkovite uporabe navedenih ukrepov bi se morala nezmožnost sklicevanja na določbe o izjemah glede upravičene neuporabe slotov uporabljati tudi za letalske prevoznike, za katere na dan začetka veljavnosti te uredbe že veljajo takšni omejevalni ukrepi.

| (16) | Sodelovanje med koordinatorji bi bilo treba okrepiti, da se zagotovi enotno izvajanje Uredbe (EGS) št. 95/93 po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(16)

Sodelovanje med koordinatorji bi bilo treba okrepiti, da se zagotovi enotno izvajanje Uredbe (EGS) št. 95/93 po vsej Uniji.

| (17) | Koordinatorji bi si morali izmenjevati najboljše prakse o izvajanju Uredbe (EGS) št. 95/93, tudi prek Evropskega združenja koordinatorjev letaliških slotov (EUACA). EUACA se spodbuja, naj še naprej izdaja usmeritve za zagotovitev usklajenega izvajanja pravil Unije, zlasti v zvezi z določbo o blaženju omejitev. Poleg tega velja, da ne glede na to, ali se blaženje uporabi ali ne, predstavlja pomembno informacijo za letalske prevoznike pri načrtovanju redov letenja. Zato je treba zagotoviti pregledno komunikacijo koordinatorjev. |
| --- | --- |

(17)

Koordinatorji bi si morali izmenjevati najboljše prakse o izvajanju Uredbe (EGS) št. 95/93, tudi prek Evropskega združenja koordinatorjev letaliških slotov (EUACA). EUACA se spodbuja, naj še naprej izdaja usmeritve za zagotovitev usklajenega izvajanja pravil Unije, zlasti v zvezi z določbo o blaženju omejitev. Poleg tega velja, da ne glede na to, ali se blaženje uporabi ali ne, predstavlja pomembno informacijo za letalske prevoznike pri načrtovanju redov letenja. Zato je treba zagotoviti pregledno komunikacijo koordinatorjev.

| (18) | Ukrepe za blaženje omejitev bi bilo treba razlagati ozko, saj predstavljajo izjemo od običajnih zahtev glede uporabe slotov, vendar bi moralo biti v nekaterih primerih možno zahtevati skupno ukrepanje vseh koordinatorjev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji po vsej Uniji. Koordinatorji bi morali imeti možnost, da pod določenimi pogoji in na podlagi soglasne odločitve navedeno določbo uporabljajo za vse slote na koordiniranih letališčih. |
| --- | --- |

(18)

Ukrepe za blaženje omejitev bi bilo treba razlagati ozko, saj predstavljajo izjemo od običajnih zahtev glede uporabe slotov, vendar bi moralo biti v nekaterih primerih možno zahtevati skupno ukrepanje vseh koordinatorjev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji po vsej Uniji. Koordinatorji bi morali imeti možnost, da pod določenimi pogoji in na podlagi soglasne odločitve navedeno določbo uporabljajo za vse slote na koordiniranih letališčih.

| (19) | Na zanesljivost napovedi prometa za zimsko obdobje reda letenja 2022/23 negativno vpliva negotovost glede razvoja različnih kriz, zlasti razmer v Ukrajini in krize zaradi COVID-19. Zato bi bilo treba letalske prevoznike v potrebnem obsegu oprostiti zahtev za uporabljanje slotov, da ohranijo pravico do istih slotov v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja. To bi letalskim prevoznikom omogočilo, da povečajo zagotavljanje storitev, kadar okoliščine to omogočajo, z namenom uporabe rednih pravil za uporabljanje slotov od poletnega obdobja reda letenja 2023, ob upoštevanju prilagoditev, ki jih Komisija v posebnih okoliščinah izvede v odziv na nekatere izzive v sektorju zračnega prevoza. |
| --- | --- |

(19)

Na zanesljivost napovedi prometa za zimsko obdobje reda letenja 2022/23 negativno vpliva negotovost glede razvoja različnih kriz, zlasti razmer v Ukrajini in krize zaradi COVID-19. Zato bi bilo treba letalske prevoznike v potrebnem obsegu oprostiti zahtev za uporabljanje slotov, da ohranijo pravico do istih slotov v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja. To bi letalskim prevoznikom omogočilo, da povečajo zagotavljanje storitev, kadar okoliščine to omogočajo, z namenom uporabe rednih pravil za uporabljanje slotov od poletnega obdobja reda letenja 2023, ob upoštevanju prilagoditev, ki jih Komisija v posebnih okoliščinah izvede v odziv na nekatere izzive v sektorju zračnega prevoza.

| (20) | Da bi se lahko spopadli s spreminjajočimi se posledicami krize zaradi COVID-19 ali drugih epidemioloških razmer, pa tudi neposredne uničujoče učinke vojne agresije Rusije v Ukrajini na zračni promet ter da bi podprli povezljivost v Ukrajino in iz nje ter se, kadar je to nujno potrebno in upravičeno, prožno odzvali na izzive, s katerimi se zaradi tega sooča sektor zračnega prevoza, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo odstotnih vrednosti minimalne stopnje uporabe v določenem razponu in za katero koli obdobje reda letenja v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 v skladu z napovedjo Eurocontrola za okrevanje ter v zvezi s spremembo odstotnih vrednosti stopnje minimalne uporabe v določenem razponu za proge med Unijo in Ukrajino in za katero koli obdobje reda letenja od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (6). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se lahko spopadli s spreminjajočimi se posledicami krize zaradi COVID-19 ali drugih epidemioloških razmer, pa tudi neposredne uničujoče učinke vojne agresije Rusije v Ukrajini na zračni promet ter da bi podprli povezljivost v Ukrajino in iz nje ter se, kadar je to nujno potrebno in upravičeno, prožno odzvali na izzive, s katerimi se zaradi tega sooča sektor zračnega prevoza, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo odstotnih vrednosti minimalne stopnje uporabe v določenem razponu in za katero koli obdobje reda letenja v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 v skladu z napovedjo Eurocontrola za okrevanje ter v zvezi s spremembo odstotnih vrednosti stopnje minimalne uporabe v določenem razponu za proge med Unijo in Ukrajino in za katero koli obdobje reda letenja od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (6). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (21) | Letališča, ponudniki letaliških storitev in letalski prevozniki morajo zaradi ustreznega načrtovanja imeti informacije o razpoložljivi zmogljivosti. Letalski prevozniki bi morali vse slote, ki jih ne nameravajo uporabiti, še naprej čim prej dati na voljo koordinatorju za morebitno prerazporeditev drugim letalskim prevoznikom, najpozneje pa tri tedne pred načrtovanim datumom opravljanja prevoza. Kadar letalski prevozniki večkrat ne bodo upoštevali te zahteve, ne bi smeli biti upravičeni do znižane stopnje uporabljanja slotov. |
| --- | --- |

(21)

Letališča, ponudniki letaliških storitev in letalski prevozniki morajo zaradi ustreznega načrtovanja imeti informacije o razpoložljivi zmogljivosti. Letalski prevozniki bi morali vse slote, ki jih ne nameravajo uporabiti, še naprej čim prej dati na voljo koordinatorju za morebitno prerazporeditev drugim letalskim prevoznikom, najpozneje pa tri tedne pred načrtovanim datumom opravljanja prevoza. Kadar letalski prevozniki večkrat ne bodo upoštevali te zahteve, ne bi smeli biti upravičeni do znižane stopnje uporabljanja slotov.

| (22) | Kadar se koordinator prepriča, da je letalski prevoznik prenehal opravljati prevoze na posameznem letališču, bi moral zadevnemu letalskemu prevozniku nemudoma odvzeti slote in jih uvrstiti v pool za prerazporeditev drugim prevoznikom. |
| --- | --- |

(22)

Kadar se koordinator prepriča, da je letalski prevoznik prenehal opravljati prevoze na posameznem letališču, bi moral zadevnemu letalskemu prevozniku nemudoma odvzeti slote in jih uvrstiti v pool za prerazporeditev drugim prevoznikom.

| (23) | Prepovedi letalskim prevoznikom, da letijo v zračni prostor Unije ob uporabi omejevalnih ukrepov, sprejetih na podlagi člena 29 PEU ali člena 215 PDEU, ali prepovedi opravljanja letov na podlagi Uredbe (ES) št. 474/2006, bi lahko povzročile neupravičeno blokiranje slotov na letališčih Unije. Čeprav se lahko sloti, ki so jih prej uporabljali takšni letalski prevozniki, med obdobjem reda letenja prerazporedijo na ad hoc podlagi, to ni zadostna spodbuda za učinkovito uporabo slotov, ki bi letalskim prevoznikom omogočala povečanje dolgoročne konkurence in povezljivosti v korist potrošnikov. Zato bi bilo treba zadevnim letalskim prevoznikom slote nemudoma odvzeti. |
| --- | --- |

(23)

Prepovedi letalskim prevoznikom, da letijo v zračni prostor Unije ob uporabi omejevalnih ukrepov, sprejetih na podlagi člena 29 PEU ali člena 215 PDEU, ali prepovedi opravljanja letov na podlagi Uredbe (ES) št. 474/2006, bi lahko povzročile neupravičeno blokiranje slotov na letališčih Unije. Čeprav se lahko sloti, ki so jih prej uporabljali takšni letalski prevozniki, med obdobjem reda letenja prerazporedijo na ad hoc podlagi, to ni zadostna spodbuda za učinkovito uporabo slotov, ki bi letalskim prevoznikom omogočala povečanje dolgoročne konkurence in povezljivosti v korist potrošnikov. Zato bi bilo treba zadevnim letalskim prevoznikom slote nemudoma odvzeti.

| (24) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve posebnih pravil in začasne razbremenitve od splošnih pravil o uporabi slotov za ublažitev posledic epidemiološke krize in vojne agresije Rusije v Ukrajini za zračni promet, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(24)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve posebnih pravil in začasne razbremenitve od splošnih pravil o uporabi slotov za ublažitev posledic epidemiološke krize in vojne agresije Rusije v Ukrajini za zračni promet, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (25) | Glede na nujnost, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, povezane s krizo zaradi COVID-19 in vojno agresijo Rusije v Ukrajini, se je primerno sklicevati na izjemo od roka osmih tednov, določeno v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(25)

Glede na nujnost, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, povezane s krizo zaradi COVID-19 in vojno agresijo Rusije v Ukrajini, se je primerno sklicevati na izjemo od roka osmih tednov, določeno v členu 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (26) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(26)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 95/93 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v točki (ba), se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 je ‚novi prevoznik‘:“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

v točki (ba), se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 je ‚novi prevoznik‘:“;

| (b) | v točki (f) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

  „
  ‚letalski prevoznik‘ pomeni podjetje za zračni prevoz, ki ima veljavno operativno licenco ali enakovredni dokument najpozneje 31. januarja za naslednje poletno obdobje reda letenja ali 31. avgusta za naslednje zimsko obdobje reda letenja; za namen členov 4, 8, 8a, 10 in 10a opredelitev letalskega prevoznika vključuje tudi poslovne letalske prevoznike, ko obratujejo po redu letenja; za namene členov 7 in 14 opredelitev letalskega prevoznika vključuje tudi vse civilne letalske prevoznike;“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (f) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„
  ‚letalski prevoznik‘ pomeni podjetje za zračni prevoz, ki ima veljavno operativno licenco ali enakovredni dokument najpozneje 31. januarja za naslednje poletno obdobje reda letenja ali 31. avgusta za naslednje zimsko obdobje reda letenja; za namen členov 4, 8, 8a, 10 in 10a opredelitev letalskega prevoznika vključuje tudi poslovne letalske prevoznike, ko obratujejo po redu letenja; za namene členov 7 in 14 opredelitev letalskega prevoznika vključuje tudi vse civilne letalske prevoznike;“;

| (2) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2, prvi pododstavek, se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „2.   Brez poseganja v člene 7, 8a in 9, člen 10(1) in člen 14 se odstavek 1 tega člena ne uporablja, ko so izpolnjeni naslednji pogoji:“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 2, prvi pododstavek, se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v člene 7, 8a in 9, člen 10(1) in člen 14 se odstavek 1 tega člena ne uporablja, ko so izpolnjeni naslednji pogoji:“;

| (b) | v odstavku 2a se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „2a.   V obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 in glede na razpoložljive zmogljivosti letališča se zaporedje slotov, ki se ob izteku obdobja reda letenja (tj. ‚referenčnega obdobja reda letenja‘) vrne v pool slotov v skladu z odstavkom 1 tega člena, na zahtevo dodeli za naslednje enakovredno obdobje reda letenja letalskemu prevozniku, ki je med referenčnim obdobjem reda letenja uporabljal vsaj pet slotov zadevnega zaporedja v skladu s členom 10a(7).“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2a se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2a.   V obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 in glede na razpoložljive zmogljivosti letališča se zaporedje slotov, ki se ob izteku obdobja reda letenja (tj. ‚referenčnega obdobja reda letenja‘) vrne v pool slotov v skladu z odstavkom 1 tega člena, na zahtevo dodeli za naslednje enakovredno obdobje reda letenja letalskemu prevozniku, ki je med referenčnim obdobjem reda letenja uporabljal vsaj pet slotov zadevnega zaporedja v skladu s členom 10a(7).“;

| (c) | odstavek 6a se nadomesti z naslednjim:

  „6a.   Koordinator lahko v obdobju, v katerem veljajo koordinacijski parametri za COVID-19, in za to, da se omogoči pravilna uporaba takih koordinacijskih parametrov, po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika spremeni časovno razporeditev zahtevanih ali dodeljenih slotov, ki spadajo v obdobje od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023, ali jih prekliče. V tem okviru koordinator upošteva dodatna pravila in smernice iz odstavka 5 pod pogoji, ki so določeni v navedenem odstavku.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6a se nadomesti z naslednjim:

„6a.   Koordinator lahko v obdobju, v katerem veljajo koordinacijski parametri za COVID-19, in za to, da se omogoči pravilna uporaba takih koordinacijskih parametrov, po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika spremeni časovno razporeditev zahtevanih ali dodeljenih slotov, ki spadajo v obdobje od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023, ali jih prekliče. V tem okviru koordinator upošteva dodatna pravila in smernice iz odstavka 5 pod pogoji, ki so določeni v navedenem odstavku.“;

| (3) | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavek 2a se črta; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavek 2a se črta;

| (b) | odstavek 4 se spremeni:






  (i) | prvi pododstavek se spremeni:






  — | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | sodni postopki v zvezi z uporabo člena 9 te uredbe za proge, na katerih so bile glede na člen 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 uvedene obveznosti javne službe, kar je povzročilo začasno prekinitev opravljanja prevoza na teh progah.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se spremeni:

—

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

sodni postopki v zvezi z uporabo člena 9 te uredbe za proge, na katerih so bile glede na člen 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 uvedene obveznosti javne službe, kar je povzročilo začasno prekinitev opravljanja prevoza na teh progah.“;

| — | točka (e) se črta; |
| --- | --- |

—

točka (e) se črta;

| (ii) | drugi, tretji, četrti in peti pododstavek se črtajo; |
| --- | --- |

(ii)

drugi, tretji, četrti in peti pododstavek se črtajo;

| (iii) | doda se naslednji pododstavek:

  „Kadar posledice vojne agresije Rusije v Ukrajini in uničenje kritične infrastrukture vplivajo na zmožnost zagotavljanja storitev zračnega prevoza in povpraševanje po njih, koordinatorji uporabijo prvi pododstavek, točka (a), za proge med Unijo in Ukrajino za čas zaprtja zračnega prostora ali zaprtja letališča, odvisno od tega, kaj je pozneje, in dodatno obdobje 16 tednov. Koordinator obvesti Komisijo o datumu začetka in konca 16-tedenskega obdobja.“; |
| --- | --- |

(iii)

doda se naslednji pododstavek:

„Kadar posledice vojne agresije Rusije v Ukrajini in uničenje kritične infrastrukture vplivajo na zmožnost zagotavljanja storitev zračnega prevoza in povpraševanje po njih, koordinatorji uporabijo prvi pododstavek, točka (a), za proge med Unijo in Ukrajino za čas zaprtja zračnega prostora ali zaprtja letališča, odvisno od tega, kaj je pozneje, in dodatno obdobje 16 tednov. Koordinator obvesti Komisijo o datumu začetka in konca 16-tedenskega obdobja.“;

| (c) | vstavijo se naslednji odstavki:

  „4a.   Poleg tega, je v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 neuporaba slota lahko upravičena tudi zaradi omejitev, ki jih javni organi uvedejo za obravnavanje vseh resnejših epidemioloških razmer, naravne nesreče ali političnega nemira na enem koncu proge, za katero je bil zadevni slot uporabljen ali načrtovan za uporabo, pod pogojem, da te omejitve bistveno vplivajo na možnost potovanja ali povpraševanje po njem in da na zadevnih progah omejitve povzročijo kar koli od naslednjega:






  (a) | delno ali popolno zaprtje meje, letališča ali zračnega prostora v večjem delu zadevnega obdobja reda letenja; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavijo se naslednji odstavki:

„4a.   Poleg tega, je v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 neuporaba slota lahko upravičena tudi zaradi omejitev, ki jih javni organi uvedejo za obravnavanje vseh resnejših epidemioloških razmer, naravne nesreče ali političnega nemira na enem koncu proge, za katero je bil zadevni slot uporabljen ali načrtovan za uporabo, pod pogojem, da te omejitve bistveno vplivajo na možnost potovanja ali povpraševanje po njem in da na zadevnih progah omejitve povzročijo kar koli od naslednjega:

(a)

delno ali popolno zaprtje meje, letališča ali zračnega prostora v večjem delu zadevnega obdobja reda letenja;

| (b) | resno oviranje zmožnosti potnikov, da potujejo s katerim koli prevoznikom na navedeni direktni progi v večjem delu zadevnega obdobja reda letenja, na primer kadar je oviranje povezano s katerim koli od naslednjih razlogov:






  — | omejitve potovanj na podlagi državljanstva ali prebivališča, prepovedi vseh potovanj, razen nujnih, ali prepovedi letov iz nekaterih držav ali geografskih območij ali vanje, |
| --- | --- | --- |

(b)

resno oviranje zmožnosti potnikov, da potujejo s katerim koli prevoznikom na navedeni direktni progi v večjem delu zadevnega obdobja reda letenja, na primer kadar je oviranje povezano s katerim koli od naslednjih razlogov:

—

omejitve potovanj na podlagi državljanstva ali prebivališča, prepovedi vseh potovanj, razen nujnih, ali prepovedi letov iz nekaterih držav ali geografskih območij ali vanje,

| — | omejitve gibanja ali ukrepi karantene ali osamitve v državi ali regiji, kjer je namembno letališče (vključno z vmesnimi kraji), razen če se je karanteni mogoče izogniti z negativnim testom, dokazilom o prebolelosti ali dokazilom o cepljenju, ki ga priznava Unija, |
| --- | --- |

—

omejitve gibanja ali ukrepi karantene ali osamitve v državi ali regiji, kjer je namembno letališče (vključno z vmesnimi kraji), razen če se je karanteni mogoče izogniti z negativnim testom, dokazilom o prebolelosti ali dokazilom o cepljenju, ki ga priznava Unija,

| — | omejitve glede razpoložljivosti storitev, ki so nujne za neposredno podporo opravljanju zračnih prevozov, vključno z zaprtjem gostinskih in javnih storitev, vključno s prevozom, kar povzroči hud upad povpraševanja na obeh koncih proge, |
| --- | --- |

—

omejitve glede razpoložljivosti storitev, ki so nujne za neposredno podporo opravljanju zračnih prevozov, vključno z zaprtjem gostinskih in javnih storitev, vključno s prevozom, kar povzroči hud upad povpraševanja na obeh koncih proge,

| — | omejitve števila potnikov na let in pogostosti letov posameznega letalskega prevoznika, kar je povzročilo velik upad povpraševanja na katerem koli koncu proge; |
| --- | --- |

—

omejitve števila potnikov na let in pogostosti letov posameznega letalskega prevoznika, kar je povzročilo velik upad povpraševanja na katerem koli koncu proge;

| (c) | omejitve gibanja letalskega osebja, ki precej ovirajo opravljanje zračnih prevozov z oskrbovanih letališč ali do njih, vključno z nenadnimi prepovedmi vstopa ali nepričakovanim obtičanjem posadke zaradi ukrepov karantene, razen če se je karanteni mogoče izogniti z negativnim testom ali dokazilom o prebolelosti ali cepljenju, ki ga priznava Unija. |
| --- | --- |

(c)

omejitve gibanja letalskega osebja, ki precej ovirajo opravljanje zračnih prevozov z oskrbovanih letališč ali do njih, vključno z nenadnimi prepovedmi vstopa ali nepričakovanim obtičanjem posadke zaradi ukrepov karantene, razen če se je karanteni mogoče izogniti z negativnim testom ali dokazilom o prebolelosti ali cepljenju, ki ga priznava Unija.

Ta odstavek se uporablja v obdobju, v katerem veljajo omejitve iz prvega pododstavka, in še največ šest dodatnih tednov ob upoštevanju tretjega in četrtega pododstavka. Kadar pa te omejitve prenehajo veljati manj kot šest tednov pred koncem obdobja reda letenja, se ta odstavek uporablja za preostanek šesttedenskega obdobja le, kadar se sloti v naslednjem obdobju reda letenja uporabljajo za isto progo.

Ta odstavek se uporablja samo za slote, ki se uporabljajo za proge, za katere so se uporabljali že pred objavo omejitev iz prvega pododstavka.

Ta odstavek se preneha uporabljati, kadar letalski prevoznik, ki uporablja zadevne slote, preide na progo, za katero omejitve iz prvega pododstavka ne veljajo.

Ko večina držav članic, ki predstavljajo vsaj 50 % prebivalstva Unije, uporablja omejitve iz prvega pododstavka, ki pomembno vplivajo na možnost potovanja ali povpraševanje po njem in ki privedejo do katere koli situacije iz točk (a) do (c) prvega pododstavka, lahko vsak koordinator po soglasni odločitvi koordinatorjev vseh koordiniranih letališč Skupnosti, da je neuporaba slotov splošno upravičena, in po tem, ko obvestijo Komisijo in države članice, uporablja ta odstavek za vse slote na takih letališčih za čas trajanja veljavnih omejitev in še največ šest dodatnih tednov, če te omejitve vplivajo na znatno število prog do letališča Skupnosti ali z njega, zaradi česar postane letalski promet v Uniji v veliki meri neizvedljiv ali nastanejo neenaki konkurenčni pogoji.

4b.   Ko je neuporaba slota upravičena zaradi omejitev iz odstavka 4 ali 4a, koordinatorji štejejo, da je bil slot uporabljen v zadevnem zaporedju slotov.

4c.   Letalski prevozniki, katerih dejavnosti ovirajo omejevalni ukrepi, sprejeti na podlagi člena 29 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ali člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno s tistimi, ki veljajo 26. oktobra 2022, in letalski prevozniki, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji in ki so navedeni v Prilogi A ali B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 (*1), niso upravičeni do sklicevanja na razloge za upravičeno neuporabo slotov na podlagi odstavkov 4 in 4a tega člena.

Vendar se lahko z odstopanjem od prvega pododstavka, kadar je takim letalskim prevoznikom dovoljeno uporabljati zrakoplove, zakupljene s posadko, letalskega prevoznika, katerega dejavnosti ne ovirajo taki omejevalni ukrepi in za katerega taka prepoved opravljanja letov ne velja, sklicujejo na razloge za upravičeno neuporabo slotov na podlagi odstavkov 4 in 4a, če se upoštevajo varnostni predpisi, ki se uporabljajo v Uniji.

4d.   Koordinatorji si redno izmenjujejo najboljše prakse pri izvajanju odstavkov 4 in 4a, da bi zagotovili usklajeno in dosledno uporabo po vsej Uniji.

Koordinatorji objavijo in redno posodabljajo seznam namembnih krajev, za katere se uporabljata odstavka 4 in 4a.

(*1)  Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 14).“;"

*1

| (d) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Na zahtevo države članice ali na svojo lastno pobudo Komisija pregleda uporabo odstavkov 4 in 4a s strani koordinatorja posameznega letališča v okviru področja uporabe te uredbe.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Na zahtevo države članice ali na svojo lastno pobudo Komisija pregleda uporabo odstavkov 4 in 4a s strani koordinatorja posameznega letališča v okviru področja uporabe te uredbe.“;

| (4) | člen 10a se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10a
  Dodeljevanje slotov v odziv na nekatere krizne razmere“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 10a se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10a

Dodeljevanje slotov v odziv na nekatere krizne razmere“;

| (b) | odstavki 1, 2 in 4 se črtajo; |
| --- | --- |

(b)

odstavki 1, 2 in 4 se črtajo;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   V obdobju od 30. oktobra 2022 do 25. marca 2023 ter za namene člena 8(2), člena 10(2) in (4) ter člena 14(6), prvi pododstavek, je letalski prevoznik, če koordinatorju zadovoljivo dokaže, da je zaporedje slotov, ki mu je bilo dodeljeno, uporabljal, kot je to odobril koordinator, vsaj 75 % časa v obdobju reda letenja, za katerega mu je bilo dodeljeno, upravičen do enakega zaporedja slotov za naslednje enakovredno obdobje reda letenja.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   V obdobju od 30. oktobra 2022 do 25. marca 2023 ter za namene člena 8(2), člena 10(2) in (4) ter člena 14(6), prvi pododstavek, je letalski prevoznik, če koordinatorju zadovoljivo dokaže, da je zaporedje slotov, ki mu je bilo dodeljeno, uporabljal, kot je to odobril koordinator, vsaj 75 % časa v obdobju reda letenja, za katerega mu je bilo dodeljeno, upravičen do enakega zaporedja slotov za naslednje enakovredno obdobje reda letenja.“;

| (d) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Kadar podatki, ki jih objavi Eurocontrol, jasno kažejo, da je tedenski zračni promet v obdobju dveh zaporednih tednov, zaradi krize, ki jo je povzročil COVID-19, drugih epidemioloških razmer ali neposrednega učinka vojne agresije Rusije v Ukrajini padel pod 80 % ravni v zadevnih tednih v letu 2019 in da se bo na podlagi Eurocontrolovih napovedi prometa raven zračnega prometa v primerjavi z ravnijo v zadevnem obdobju v letu 2019 verjetno še naprej zmanjševala, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 12a, da spremeni odstotne vrednosti iz odstavka 3 tega člena in člena 8(2), člena 10(2) in (4) ter člena 14(6), prvi pododstavek, v razponu med 0 % in 70 % za katero koli obdobje reda letenja med 30. oktobrom 2022 in 28. oktobrom 2023. Uporabljena odstotna vrednost je sorazmerna z ravnijo iz Eurocontrolove napovedi zračnega prometa.
  Pri sprejemanju teh delegiranih aktov Komisija upošteva vse naslednje elemente:






  (a) | podatke, ki jih Eurocontrol objavlja o ravneh prometa in napovedih prometa; |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Kadar podatki, ki jih objavi Eurocontrol, jasno kažejo, da je tedenski zračni promet v obdobju dveh zaporednih tednov, zaradi krize, ki jo je povzročil COVID-19, drugih epidemioloških razmer ali neposrednega učinka vojne agresije Rusije v Ukrajini padel pod 80 % ravni v zadevnih tednih v letu 2019 in da se bo na podlagi Eurocontrolovih napovedi prometa raven zračnega prometa v primerjavi z ravnijo v zadevnem obdobju v letu 2019 verjetno še naprej zmanjševala, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 12a, da spremeni odstotne vrednosti iz odstavka 3 tega člena in člena 8(2), člena 10(2) in (4) ter člena 14(6), prvi pododstavek, v razponu med 0 % in 70 % za katero koli obdobje reda letenja med 30. oktobrom 2022 in 28. oktobrom 2023. Uporabljena odstotna vrednost je sorazmerna z ravnijo iz Eurocontrolove napovedi zračnega prometa.

Pri sprejemanju teh delegiranih aktov Komisija upošteva vse naslednje elemente:

(a)

podatke, ki jih Eurocontrol objavlja o ravneh prometa in napovedih prometa;

| (b) | kazalnike v zvezi s povpraševanjem po potniškem in tovornem zračnem prometu, vključno s trendi glede vnaprejšnjih rezervacij, načrtovanih redov letenja letalskih prevoznikov, velikosti flote, uporabi flote in koeficientov zasedenosti; |
| --- | --- |

(b)

kazalnike v zvezi s povpraševanjem po potniškem in tovornem zračnem prometu, vključno s trendi glede vnaprejšnjih rezervacij, načrtovanih redov letenja letalskih prevoznikov, velikosti flote, uporabi flote in koeficientov zasedenosti;

| (c) | ukrepe javnih organov, povezane s krizo zaradi COVID-19 ali drugimi epidemiološkimi razmerami, ki imajo znaten učinek na ravni zračnega prometa na letališča Unije ali z njih, prisilne preusmeritve prog zaradi zaprtja zračnega prostora ali prepovedi vstopa letalskim prevoznikom Unije v zračni prostor tretje države ob upoštevanju nasvetov Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu v njenem informativnem biltenu o konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe javnih organov, povezane s krizo zaradi COVID-19 ali drugimi epidemiološkimi razmerami, ki imajo znaten učinek na ravni zračnega prometa na letališča Unije ali z njih, prisilne preusmeritve prog zaradi zaprtja zračnega prostora ali prepovedi vstopa letalskim prevoznikom Unije v zračni prostor tretje države ob upoštevanju nasvetov Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu v njenem informativnem biltenu o konfliktnih območjih;

| (d) | podatke Evropskega centra za obvladovanje bolezni in Svetovne zdravstvene organizacije o COVID-19 ali drugih epidemioloških razmerah, za katere je značilna velika nalezljivost bolezni in ki lahko povzročijo resen upad letalskega prometa. |
| --- | --- |

(d)

podatke Evropskega centra za obvladovanje bolezni in Svetovne zdravstvene organizacije o COVID-19 ali drugih epidemioloških razmerah, za katere je značilna velika nalezljivost bolezni in ki lahko povzročijo resen upad letalskega prometa.

Da bi lahko letalski prevozniki pripravili rede letenja pred obdobjem reda letenja, si Komisija prizadeva sprejeti te delegirane akte na podlagi tega odstavka pred začetkom obdobja reda letenja, da bi letalskim prevoznikom omogočila načrtovanje svojih redov letenja. Komisija lahko v primeru nepredvidenih okoliščin take akte sprejme med obdobjem reda letenja.“;

| (e) | vstavi se naslednji odstavek:

  „5a.   Kadar Komisija ugotovi, da je zaradi uničenja infrastrukture in učinka na življenjske razmere, ki sta posledica vojne agresije Rusije v Ukrajini, za postopno ponovno vzpostavitev zračnega prometa med Ukrajino in Unijo potrebna nižja stopnja uporabe za proge, ki zagotavljajo povezavo z Ukrajino, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 12a, da spremeni odstotne vrednosti iz odstavka 3 tega člena in člena 8(2), člena 10(2) in (4) ter člena 14(6), prvi pododstavek, v razponu od 0 % do 70 % za slote, ki se uporabljajo na progah v Ukrajino ali iz nje, za katero koli obdobje reda letenja med 30. oktobrom 2022 in 28. oktobrom 2023.
  Pri sprejemanju teh delegiranih aktov Komisija upošteva vse naslednje elemente:






  (a) | podatke, ki jih Eurocontrol objavlja o ravneh prometa in napovedih glede prometa na progah med Unijo in Ukrajino; |
| --- | --- | --- |

(e)

vstavi se naslednji odstavek:

„5a.   Kadar Komisija ugotovi, da je zaradi uničenja infrastrukture in učinka na življenjske razmere, ki sta posledica vojne agresije Rusije v Ukrajini, za postopno ponovno vzpostavitev zračnega prometa med Ukrajino in Unijo potrebna nižja stopnja uporabe za proge, ki zagotavljajo povezavo z Ukrajino, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 12a, da spremeni odstotne vrednosti iz odstavka 3 tega člena in člena 8(2), člena 10(2) in (4) ter člena 14(6), prvi pododstavek, v razponu od 0 % do 70 % za slote, ki se uporabljajo na progah v Ukrajino ali iz nje, za katero koli obdobje reda letenja med 30. oktobrom 2022 in 28. oktobrom 2023.

Pri sprejemanju teh delegiranih aktov Komisija upošteva vse naslednje elemente:

(a)

podatke, ki jih Eurocontrol objavlja o ravneh prometa in napovedih glede prometa na progah med Unijo in Ukrajino;

| (b) | kazalnike v zvezi s povpraševanjem po potniškem in tovornem zračnem prometu, vključno s trendi glede vnaprejšnjih rezervacij in načrtovanih redov letenja letalskih prevoznikov; |
| --- | --- |

(b)

kazalnike v zvezi s povpraševanjem po potniškem in tovornem zračnem prometu, vključno s trendi glede vnaprejšnjih rezervacij in načrtovanih redov letenja letalskih prevoznikov;

| (c) | prisilne preusmeritve poti zaradi zaprtja zračnega prostora ali prepovedi vstopa letalskim prevoznikom Unije v zračni prostor tretje države ob upoštevanju nasvetov Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu v njenem informativnem biltenu o konfliktnih območjih.“; |
| --- | --- |

(c)

prisilne preusmeritve poti zaradi zaprtja zračnega prostora ali prepovedi vstopa letalskim prevoznikom Unije v zračni prostor tretje države ob upoštevanju nasvetov Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu v njenem informativnem biltenu o konfliktnih območjih.“;

| (f) | odstavka 6 in 7 se nadomestita z naslednjim:

  „6.   Kadar je zaradi dolgotrajnega vpliva krize zaradi COVID-19, drugih epidemioloških razmer ali neposrednih učinkov ruske vojne agresije v Ukrajini to potrebno iz izredno nujnih razlogov, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 12b.


  7.   V obdobju, v katerem se uporabi razbremenitev od pravil o slotih glede na odstavek 3, 5 ali 5a tega člena, dajo letalski prevozniki koordinatorju na voljo za prerazporeditev drugim letalskim prevoznikom vsak slot, ki ga ne nameravajo uporabiti, najpozneje tri tedne pred predvidenim datumom opravljanja prevoza. Brez poseganja v člen 10(4) in (4a) je v primeru, da letalski prevoznik koordinatorju ne da na voljo več kot treh slotov v zaporedju v skladu s tem odstavkom, ta prevoznik upravičen do celotnega zaporedja slotov v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja le, če je celotno zaporedje slotov uporabljal – ali če se v skladu s členom 10(4b) šteje, da ga je uporabljal – vsaj 80 % časa, ne glede na to, ali sta bila člen 8(2) in člen 10(2) spremenjena z delegiranim aktom iz tega člena.“; |
| --- | --- |

(f)

odstavka 6 in 7 se nadomestita z naslednjim:

„6.   Kadar je zaradi dolgotrajnega vpliva krize zaradi COVID-19, drugih epidemioloških razmer ali neposrednih učinkov ruske vojne agresije v Ukrajini to potrebno iz izredno nujnih razlogov, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 12b.

7.   V obdobju, v katerem se uporabi razbremenitev od pravil o slotih glede na odstavek 3, 5 ali 5a tega člena, dajo letalski prevozniki koordinatorju na voljo za prerazporeditev drugim letalskim prevoznikom vsak slot, ki ga ne nameravajo uporabiti, najpozneje tri tedne pred predvidenim datumom opravljanja prevoza. Brez poseganja v člen 10(4) in (4a) je v primeru, da letalski prevoznik koordinatorju ne da na voljo več kot treh slotov v zaporedju v skladu s tem odstavkom, ta prevoznik upravičen do celotnega zaporedja slotov v naslednjem enakovrednem obdobju reda letenja le, če je celotno zaporedje slotov uporabljal – ali če se v skladu s členom 10(4b) šteje, da ga je uporabljal – vsaj 80 % časa, ne glede na to, ali sta bila člen 8(2) in člen 10(2) spremenjena z delegiranim aktom iz tega člena.“;

| (5) | v členu 11 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Brez poseganja v pravice do pritožbe na podlagi nacionalnega prava se pritožbe v zvezi z uporabo člena 7(2), členov 8, 8a in 10, člena 10a(7), člena 14(1) do (4) in člena 14(6) vložijo pri koordinacijskem odboru. Odbor v obdobju enega meseca po vložitvi pritožbe obravnava zadevo in po možnosti da predloge koordinatorju v prizadevanju za rešitev problema. Če pritožbe ni mogoče rešiti, lahko odgovorna država članica v nadaljnjem obdobju dveh mesecev poskrbi za posredovanje predstavniške organizacije letalskih prevoznikov ali letališč ali druge tretje stranke.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 11 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v pravice do pritožbe na podlagi nacionalnega prava se pritožbe v zvezi z uporabo člena 7(2), členov 8, 8a in 10, člena 10a(7), člena 14(1) do (4) in člena 14(6) vložijo pri koordinacijskem odboru. Odbor v obdobju enega meseca po vložitvi pritožbe obravnava zadevo in po možnosti da predloge koordinatorju v prizadevanju za rešitev problema. Če pritožbe ni mogoče rešiti, lahko odgovorna država članica v nadaljnjem obdobju dveh mesecev poskrbi za posredovanje predstavniške organizacije letalskih prevoznikov ali letališč ali druge tretje stranke.“;

| (6) | v členu 12a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10a se prenese na Komisijo do 28. oktobra 2023.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 12a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10a se prenese na Komisijo do 28. oktobra 2023.“;

| (7) | v členu 14 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

  „6.   Brez poseganja v člen 10(4) in (4a) se lahko koordinator v primeru, da letalski prevoznik ne more doseči 80 % stopnje uporabe, kakor je opredeljena v členu 8(2), po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika odloči, da mu za preostanek obdobja reda letenja zadevno zaporedje slotov odvzame in ga uvrsti v pool.
  Brez poseganja v člen 10(4) in (4a) v primeru, da se v odmerjenem času, ki ustreza 20 % obdobja veljavnosti zaporedja, ne uporabijo nobeni sloti iz tega zaporedja slotov, koordinator po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika zadevno zaporedje slotov uvrsti v pool za preostanek obdobja reda letenja.
  Če koordinator v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 na podlagi razpoložljivih informacij ugotovi, da je letalski prevoznik prenehal opravljati prevoze na posameznem letališču in ne more več uporabljati slotov, ki so mu bili dodeljeni, temu letalskemu prevozniku po zaslišanju odvzame zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja reda letenja in ga uvrsti v pool.
  Če koordinator v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 na podlagi razpoložljivih informacij ugotovi, da je letalski prevoznik, za katerega veljajo omejevalni ukrepi, sprejeti na podlagi člena 29 PEU ali člena 215 PDEU, vključno s tistimi, ki veljajo 26. oktobra 2022, ali letalski prevoznik, za katerega velja prepoved opravljanja letov v Uniji in ki je naveden v Prilogi A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006, ne more uporabljati slotov v znatnem delu obdobja reda letenja, temu letalskemu prevozniku po zaslišanju odvzame zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja reda letenja in ga uvrsti v pool.
  Vendar, kadar za letalskega prevoznika velja prepoved opravljanja letov v Uniji in je naveden v Prilogi A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006 ter mu je dovoljeno opravljati lete z zrakoplovom, ki ga skupaj s posadko zakupi od letalskega prevoznika, katerega dejavnosti taki omejevalni ukrepi ne preprečujejo in za katerega taka prepoved opravljanja letov ne velja, se četrti pododstavek tega odstavka ne uporablja za slote navedenega prevoznika, če so izpolnjeni varnostni predpisi, ki se uporabljajo v Uniji.“. |
| --- | --- |

(7)

v členu 14 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Brez poseganja v člen 10(4) in (4a) se lahko koordinator v primeru, da letalski prevoznik ne more doseči 80 % stopnje uporabe, kakor je opredeljena v členu 8(2), po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika odloči, da mu za preostanek obdobja reda letenja zadevno zaporedje slotov odvzame in ga uvrsti v pool.

Brez poseganja v člen 10(4) in (4a) v primeru, da se v odmerjenem času, ki ustreza 20 % obdobja veljavnosti zaporedja, ne uporabijo nobeni sloti iz tega zaporedja slotov, koordinator po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika zadevno zaporedje slotov uvrsti v pool za preostanek obdobja reda letenja.

Če koordinator v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 na podlagi razpoložljivih informacij ugotovi, da je letalski prevoznik prenehal opravljati prevoze na posameznem letališču in ne more več uporabljati slotov, ki so mu bili dodeljeni, temu letalskemu prevozniku po zaslišanju odvzame zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja reda letenja in ga uvrsti v pool.

Če koordinator v obdobju od 30. oktobra 2022 do 28. oktobra 2023 na podlagi razpoložljivih informacij ugotovi, da je letalski prevoznik, za katerega veljajo omejevalni ukrepi, sprejeti na podlagi člena 29 PEU ali člena 215 PDEU, vključno s tistimi, ki veljajo 26. oktobra 2022, ali letalski prevoznik, za katerega velja prepoved opravljanja letov v Uniji in ki je naveden v Prilogi A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006, ne more uporabljati slotov v znatnem delu obdobja reda letenja, temu letalskemu prevozniku po zaslišanju odvzame zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja reda letenja in ga uvrsti v pool.

Vendar, kadar za letalskega prevoznika velja prepoved opravljanja letov v Uniji in je naveden v Prilogi A ali B k Uredbi (ES) št. 474/2006 ter mu je dovoljeno opravljati lete z zrakoplovom, ki ga skupaj s posadko zakupi od letalskega prevoznika, katerega dejavnosti taki omejevalni ukrepi ne preprečujejo in za katerega taka prepoved opravljanja letov ne velja, se četrti pododstavek tega odstavka ne uporablja za slote navedenega prevoznika, če so izpolnjeni varnostni predpisi, ki se uporabljajo v Uniji.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 19. oktobra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  Mnenje z dne 22. septembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. oktobra 2022.

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje letalskih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 14).

5

(6)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

6

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/23

---

UREDBA (EU) 2022/2039 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. oktobra 2022

o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 177 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice ter zlasti osrednje in vzhodne regije Evropske unije so močno prizadele posledice vojaške agresije Ruske federacije proti Ukrajini v času, ko gospodarstva držav članic še vedno okrevajo po pandemiji COVID-19. Številne države članice se tako soočajo z nenehnim pritokom oseb, ki bežijo pred rusko agresijo, pa tudi s pomanjkanjem delovne sile, težavami v dobavni verigi, naraščajočimi cenami in stroški energije. To po eni strani ustvarja izzive za javne proračune, po drugi pa povzroča zamude pri izvajanju naložb. Take okoliščine so ustvarile izjemne razmere, ki jih je treba obravnavati s posebnimi, dobro usmerjenimi ukrepi, da ne bi bile potrebne spremembe letnih zgornjih mej za obveznosti in plačila v večletnem finančnem okviru, določene v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (2), ter da ne bi ogrozili sedanjega zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. |
| --- | --- |

(1)

Države članice ter zlasti osrednje in vzhodne regije Evropske unije so močno prizadele posledice vojaške agresije Ruske federacije proti Ukrajini v času, ko gospodarstva držav članic še vedno okrevajo po pandemiji COVID-19. Številne države članice se tako soočajo z nenehnim pritokom oseb, ki bežijo pred rusko agresijo, pa tudi s pomanjkanjem delovne sile, težavami v dobavni verigi, naraščajočimi cenami in stroški energije. To po eni strani ustvarja izzive za javne proračune, po drugi pa povzroča zamude pri izvajanju naložb. Take okoliščine so ustvarile izjemne razmere, ki jih je treba obravnavati s posebnimi, dobro usmerjenimi ukrepi, da ne bi bile potrebne spremembe letnih zgornjih mej za obveznosti in plačila v večletnem finančnem okviru, določene v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (2), ter da ne bi ogrozili sedanjega zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.

| (2) | Za ublažitev naraščajočega bremena za nacionalne proračune je bilo z Uredbo (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedenih več ciljno usmerjenih sprememb uredb (EU) št. 1303/2013 (4) in (EU) št. 223/2014 (5) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se državam članicam olajšala uporaba preostalih dodeljenih sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ter virov REACT-EU za čim učinkovitejše in čim hitrejše obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije. |
| --- | --- |

(2)

Za ublažitev naraščajočega bremena za nacionalne proračune je bilo z Uredbo (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedenih več ciljno usmerjenih sprememb uredb (EU) št. 1303/2013 (4) in (EU) št. 223/2014 (5) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se državam članicam olajšala uporaba preostalih dodeljenih sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ter virov REACT-EU za čim učinkovitejše in čim hitrejše obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije.

| (3) | Poleg tega je Uredba (EU) 2022/613 Evropskega parlamenta in Sveta (6) zagotovila dodatne možnosti za hitro mobilizacijo sredstev za izravnavo takojšnjih proračunskih stroškov, ki jih nosijo države članice, ter določila stroške na enoto za lažje financiranje osnovnih potreb oseb, ki bežijo pred rusko vojaško agresijo in jim je bila priznana začasna zaščita, in podpore tem osebam. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je Uredba (EU) 2022/613 Evropskega parlamenta in Sveta (6) zagotovila dodatne možnosti za hitro mobilizacijo sredstev za izravnavo takojšnjih proračunskih stroškov, ki jih nosijo države članice, ter določila stroške na enoto za lažje financiranje osnovnih potreb oseb, ki bežijo pred rusko vojaško agresijo in jim je bila priznana začasna zaščita, in podpore tem osebam.

| (4) | Glede na daljše trajanje ruske invazije bi bilo vendarle treba določiti dodatne izredne ureditve, zlasti v zvezi z operacijami, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, da bi se lahko države članice osredotočile na potreben odziv na socialno-ekonomske razmere brez primere. |
| --- | --- |

(4)

Glede na daljše trajanje ruske invazije bi bilo vendarle treba določiti dodatne izredne ureditve, zlasti v zvezi z operacijami, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, da bi se lahko države članice osredotočile na potreben odziv na socialno-ekonomske razmere brez primere.

| (5) | Ker so javni proračuni zaradi vojaške agresije Ruske federacije pod dodatnim pritiskom, bi bilo treba prožnost v zvezi z uporabo ESRR in ESS iz člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 za take operacije razširiti tudi na Kohezijski sklad, da se tako lahko tudi njegova sredstva uporabijo za podporo operacijam, ki spadajo v področje uporabe ESRR ali ESS, v skladu s pravili, ki se uporabljajo za navedena sklada. Poleg tega je primerno, da se poenostavljene zahteve za spremljanje iz člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 razširijo na operacije, ki jih podpira ESS in ki obravnavajo migracijske izzive, kadar so te operacije načrtovane v okviru prednostne osi, ki obravnava samo te izzive. Uvesti bi bilo treba tudi možnost, da se za prednostne naloge, ki spodbujajo socialno-ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, vključno s tistimi, ki so namenjene operacijam za obravnavanje migracijskih izzivov zaradi ruske agresije, v obeh programskih obdobjih lahko uporabi stopnja sofinanciranja do 100 %, s čimer bi države članice podprli pri obravnavanju razseljenih oseb v sedanjih razmerah in tudi v prihodnosti. Podobno bi bilo treba povečati stroške na enoto za lažje financiranje osnovnih potreb beguncev in podpore zanje ter njihovo uporabo časovno podaljšati. |
| --- | --- |

(5)

Ker so javni proračuni zaradi vojaške agresije Ruske federacije pod dodatnim pritiskom, bi bilo treba prožnost v zvezi z uporabo ESRR in ESS iz člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 za take operacije razširiti tudi na Kohezijski sklad, da se tako lahko tudi njegova sredstva uporabijo za podporo operacijam, ki spadajo v področje uporabe ESRR ali ESS, v skladu s pravili, ki se uporabljajo za navedena sklada. Poleg tega je primerno, da se poenostavljene zahteve za spremljanje iz člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 razširijo na operacije, ki jih podpira ESS in ki obravnavajo migracijske izzive, kadar so te operacije načrtovane v okviru prednostne osi, ki obravnava samo te izzive. Uvesti bi bilo treba tudi možnost, da se za prednostne naloge, ki spodbujajo socialno-ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, vključno s tistimi, ki so namenjene operacijam za obravnavanje migracijskih izzivov zaradi ruske agresije, v obeh programskih obdobjih lahko uporabi stopnja sofinanciranja do 100 %, s čimer bi države članice podprli pri obravnavanju razseljenih oseb v sedanjih razmerah in tudi v prihodnosti. Podobno bi bilo treba povečati stroške na enoto za lažje financiranje osnovnih potreb beguncev in podpore zanje ter njihovo uporabo časovno podaljšati.

| (6) | Poleg tega se določitev 24. februarja 2022 kot datuma začetka upravičenosti za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, ni izkazala za zadostno za zagotovitev, da bi se lahko iz skladov podprle vse relevantne operacije, ki obravnavajo te izzive. Zato je primerno izjemoma dovoliti, da se take operacije izberejo pred odobritvijo s tem povezane spremembe programa in da so izdatki za take operacije, ki so fizično zaključene ali v celoti izvedene, upravičeni ter da se ta prožnost razširi tudi na operacije, ki se podpirajo iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in ki obravnavajo posledice ruske agresije za sektor ribištva in akvakulture. Poleg tega bi bilo treba glede na omejena finančna sredstva, ki so na voljo v najbolj prizadetih regijah, omogočiti, da se take operacije podprejo zunaj meja programskega območja znotraj posamezne države članice, saj razmere, v katerih osebe bežijo pred rusko agresijo ter se gibljejo znotraj držav članic in med njimi, predstavljajo izziv za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije kot celote. Take operacije bi zato morale biti upravičene ne glede na to, kje znotraj posamezne države članice se izvajajo, saj njihova lokacija navsezadnje ni odločilno merilo pri obravnavanju takojšnjih potreb. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega se določitev 24. februarja 2022 kot datuma začetka upravičenosti za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, ni izkazala za zadostno za zagotovitev, da bi se lahko iz skladov podprle vse relevantne operacije, ki obravnavajo te izzive. Zato je primerno izjemoma dovoliti, da se take operacije izberejo pred odobritvijo s tem povezane spremembe programa in da so izdatki za take operacije, ki so fizično zaključene ali v celoti izvedene, upravičeni ter da se ta prožnost razširi tudi na operacije, ki se podpirajo iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in ki obravnavajo posledice ruske agresije za sektor ribištva in akvakulture. Poleg tega bi bilo treba glede na omejena finančna sredstva, ki so na voljo v najbolj prizadetih regijah, omogočiti, da se take operacije podprejo zunaj meja programskega območja znotraj posamezne države članice, saj razmere, v katerih osebe bežijo pred rusko agresijo ter se gibljejo znotraj držav članic in med njimi, predstavljajo izziv za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije kot celote. Take operacije bi zato morale biti upravičene ne glede na to, kje znotraj posamezne države članice se izvajajo, saj njihova lokacija navsezadnje ni odločilno merilo pri obravnavanju takojšnjih potreb.

| (7) | Poleg tega bi bilo treba glede na visoko raven bremena, ki ga pri obravnavanju migracijskih izzivov zaradi vojaške agresije Ruske federacije nosijo lokalni organi in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, v okviru sredstev, ki se uporabljajo za podporo operacijam v okviru ESRR ali ESS v skladu s členom 98(4), prvi in drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1303/2013, tem organom in organizacijam nameniti minimalno raven podpore v višini 30 %. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega bi bilo treba glede na visoko raven bremena, ki ga pri obravnavanju migracijskih izzivov zaradi vojaške agresije Ruske federacije nosijo lokalni organi in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, v okviru sredstev, ki se uporabljajo za podporo operacijam v okviru ESRR ali ESS v skladu s členom 98(4), prvi in drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1303/2013, tem organom in organizacijam nameniti minimalno raven podpore v višini 30 %.

| (8) | Za zmanjšanje upravnega bremena držav članic, ki morajo upoštevati spreminjajoče se potrebe in zagotoviti skladnost z dodeljenimi finančnimi sredstvi v operativnem programu, bi bilo treba odpraviti zahtevo po uradni spremembi programa iz programskega obdobja 2014–2020, ob upoštevanju prenosov med tematskimi cilji znotraj prednostne naloge istega sklada in kategorije regij. |
| --- | --- |

(8)

Za zmanjšanje upravnega bremena držav članic, ki morajo upoštevati spreminjajoče se potrebe in zagotoviti skladnost z dodeljenimi finančnimi sredstvi v operativnem programu, bi bilo treba odpraviti zahtevo po uradni spremembi programa iz programskega obdobja 2014–2020, ob upoštevanju prenosov med tematskimi cilji znotraj prednostne naloge istega sklada in kategorije regij.

| (9) | Nazadnje, da bi optimizirali uporabo dodeljenih sredstev za obdobje 2014–2020 v okviru zaključevanja programov za programsko obdobje 2014–2020, bi bilo treba zvišati zgornjo mejo prožnosti med prednostnimi nalogami za izračun končnega zneska prispevka iz skladov. |
| --- | --- |

(9)

Nazadnje, da bi optimizirali uporabo dodeljenih sredstev za obdobje 2014–2020 v okviru zaključevanja programov za programsko obdobje 2014–2020, bi bilo treba zvišati zgornjo mejo prožnosti med prednostnimi nalogami za izračun končnega zneska prispevka iz skladov.

| (10) | Določeno prožnost za obravnavanje razmer brez primere bi bilo treba določiti tudi v pravnem okviru, ki ureja programe v programskem obdobju 2021–2027. Za zmanjšanje bremena za nacionalne proračune bi bilo poleg tega treba povečati izplačila predfinanciranja za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“. Ker poleg tega razseljevanje ljudi prinaša vrsto izzivov in od držav članic terja celostne odzive, bi morala biti za države članice, ki v okviru enega od svojih kohezijskih programov za obdobje 2021–2027 namenijo prednostno nalogo podpori operacijam, ki spodbujajo socialno-ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, do 30. junija 2024 omogočena stopnja sofinanciranja do 100 % za to prednostno nalogo pod pogojem, da je ustrezna raven podpore usmerjena v lokalne organe in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, ter da skupni znesek sredstev, načrtovan v okviru takih prednostnih nalog v državi članici, ne presega 5 % začetnih nacionalnih dodeljenih sredstev te države članice iz ESRR in Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) skupaj. To ne posega v možnost držav članic, da za take prednostne naloge načrtujejo dodatne zneske z rednimi stopnjami sofinanciranja. Prav tako bi bilo treba ob upoštevanju motenj ob koncu programskega obdobja 2014–2020, ki jih je poleg dolgotrajnih posledic pandemije COVID-19 za izvajanje projektov in stalnih motenj v vrednostnih verigah povzročila vojaška agresija Ruske federacije, zagotoviti tudi dodatno prožnost, da se omogočita neposredno dodeljevanje podpore in dokončanje operacij, za katere se je izvajanje v skladu z zakonodajnim okvirom za obdobje 2014–2020 začelo pred datumom zakonodajnega predloga za to uredbo, tudi če take operacije ne bi spadale v področje uporabe zadevnega sklada v programskem obdobju 2021–2027, razen v primerih, ko so bili skladi uporabljeni na podlagi člena 98(4), prvi in drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1303/2013. Da se bodo takšne operacije lahko pripisale vrstam ukrepov, bi bilo treba Prilogo I k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ustrezno prilagoditi. Podpora za take operacije ne bi smela vplivati na obveznosti držav članic, da izpolnijo zahteve glede tematske osredotočenosti in cilje glede podnebnega prispevka. |
| --- | --- |

(10)

Določeno prožnost za obravnavanje razmer brez primere bi bilo treba določiti tudi v pravnem okviru, ki ureja programe v programskem obdobju 2021–2027. Za zmanjšanje bremena za nacionalne proračune bi bilo poleg tega treba povečati izplačila predfinanciranja za programe v okviru cilja „naložbe za delovna mesta in rast“. Ker poleg tega razseljevanje ljudi prinaša vrsto izzivov in od držav članic terja celostne odzive, bi morala biti za države članice, ki v okviru enega od svojih kohezijskih programov za obdobje 2021–2027 namenijo prednostno nalogo podpori operacijam, ki spodbujajo socialno-ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, do 30. junija 2024 omogočena stopnja sofinanciranja do 100 % za to prednostno nalogo pod pogojem, da je ustrezna raven podpore usmerjena v lokalne organe in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, ter da skupni znesek sredstev, načrtovan v okviru takih prednostnih nalog v državi članici, ne presega 5 % začetnih nacionalnih dodeljenih sredstev te države članice iz ESRR in Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) skupaj. To ne posega v možnost držav članic, da za take prednostne naloge načrtujejo dodatne zneske z rednimi stopnjami sofinanciranja. Prav tako bi bilo treba ob upoštevanju motenj ob koncu programskega obdobja 2014–2020, ki jih je poleg dolgotrajnih posledic pandemije COVID-19 za izvajanje projektov in stalnih motenj v vrednostnih verigah povzročila vojaška agresija Ruske federacije, zagotoviti tudi dodatno prožnost, da se omogočita neposredno dodeljevanje podpore in dokončanje operacij, za katere se je izvajanje v skladu z zakonodajnim okvirom za obdobje 2014–2020 začelo pred datumom zakonodajnega predloga za to uredbo, tudi če take operacije ne bi spadale v področje uporabe zadevnega sklada v programskem obdobju 2021–2027, razen v primerih, ko so bili skladi uporabljeni na podlagi člena 98(4), prvi in drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1303/2013. Da se bodo takšne operacije lahko pripisale vrstam ukrepov, bi bilo treba Prilogo I k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ustrezno prilagoditi. Podpora za take operacije ne bi smela vplivati na obveznosti držav članic, da izpolnijo zahteve glede tematske osredotočenosti in cilje glede podnebnega prispevka.

| (11) | Ker ciljev te uredbe, in sicer pomagati državam članicam pri obravnavanju izzivov, ki jih povzroča prihod izjemno velikega števila ljudi, ki bežijo pred vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini, in podpirati nadaljnja prizadevanja držav članic za prehod na odporno okrevanje gospodarstva po pandemiji COVID-19, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(11)

Ker ciljev te uredbe, in sicer pomagati državam članicam pri obravnavanju izzivov, ki jih povzroča prihod izjemno velikega števila ljudi, ki bežijo pred vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini, in podpirati nadaljnja prizadevanja držav članic za prehod na odporno okrevanje gospodarstva po pandemiji COVID-19, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (12) | Uredbi (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Uredbi (EU) št. 1303/2013 in (EU) 2021/1060 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Zaradi potrebe po zagotovitvi hitre pomoči javnim proračunom, da bi ohranili zmogljivost držav članic za nadaljevanje procesa okrevanja gospodarstva ter omogočili hitro načrtovanje večfaznega izvajanja operacij v programskem obdobju 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(13)

Zaradi potrebe po zagotovitvi hitre pomoči javnim proračunom, da bi ohranili zmogljivost držav članic za nadaljevanje procesa okrevanja gospodarstva ter omogočili hitro načrtovanje večfaznega izvajanja operacij v programskem obdobju 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 1303/2013

Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 30 se dodata naslednja odstavka:

  „6.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 lahko država članica za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS ali Kohezijski sklad, prenese dodeljena finančna sredstva med različnimi tematskimi cilji v okviru iste prednostne naloge istega sklada in kategorije regij istega programa.
  Taki prenosi se ne štejejo za bistvene in ne zahtevajo odločitve Komisije o spremembi programa. Vendar morajo ti prenosi izpolnjevati vse regulativne zahteve ter jih mora vnaprej odobriti odbor za spremljanje. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah.


  7.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 za uporabo stopnje sofinanciranja do 100 % na podlagi člena 120(9) za prednostno os, namenjeno spodbujanju socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, ki je bila določena znotraj programa, vključno s prednostnimi osmi, namenjenimi operacijam za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije, ni potrebna odločitev Komisije o spremembi programa. Spremembo vnaprej odobri odbor za spremljanje. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 30 se dodata naslednja odstavka:

„6.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 lahko država članica za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS ali Kohezijski sklad, prenese dodeljena finančna sredstva med različnimi tematskimi cilji v okviru iste prednostne naloge istega sklada in kategorije regij istega programa.

Taki prenosi se ne štejejo za bistvene in ne zahtevajo odločitve Komisije o spremembi programa. Vendar morajo ti prenosi izpolnjevati vse regulativne zahteve ter jih mora vnaprej odobriti odbor za spremljanje. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah.

7.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 za uporabo stopnje sofinanciranja do 100 % na podlagi člena 120(9) za prednostno os, namenjeno spodbujanju socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, ki je bila določena znotraj programa, vključno s prednostnimi osmi, namenjenimi operacijam za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije, ni potrebna odločitev Komisije o spremembi programa. Spremembo vnaprej odobri odbor za spremljanje. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah.“;

| (2) | v členu 65 se vstavi naslednji odstavek:

  „10a.   Odstavek 6 se ne uporablja za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije.
  Odstavek 6 se prav tako ne uporablja za operacije, ki se podpirajo iz ESPR in obravnavajo posledice navedene agresije za sektor ribištva in akvakulture.
  Z odstopanjem od člena 125(3), točka (b), se lahko take operacije izberejo za podporo iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada ali ESPR pred odobritvijo spremenjenega programa.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 65 se vstavi naslednji odstavek:

„10a.   Odstavek 6 se ne uporablja za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije.

Odstavek 6 se prav tako ne uporablja za operacije, ki se podpirajo iz ESPR in obravnavajo posledice navedene agresije za sektor ribištva in akvakulture.

Z odstopanjem od člena 125(3), točka (b), se lahko take operacije izberejo za podporo iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada ali ESPR pred odobritvijo spremenjenega programa.“;

| (3) | v členu 68c se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Za izvajanje operacij za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije, lahko države članice v izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo, vključijo stroške na enoto, povezane z osnovnimi potrebami oseb, ki jim je bila priznana začasna zaščita ali druga ustrezna zaščita na podlagi nacionalnega prava v skladu z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (*1) in Direktivo Sveta 2001/55/ES (*2), ter zagotavljanjem podpore tem osebam. Navedeni stroški na enoto znašajo 100 EUR na teden za vsak polni ali delni teden, v katerem se oseba nahaja v zadevni državi članici. Stroški na enoto se lahko uporabljajo skupaj največ 26 tednov od datuma prihoda osebe v Unijo.

  (*1)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1)."


  (*2)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).“;" |
| --- | --- |

(3)

v členu 68c se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za izvajanje operacij za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije, lahko države članice v izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo, vključijo stroške na enoto, povezane z osnovnimi potrebami oseb, ki jim je bila priznana začasna zaščita ali druga ustrezna zaščita na podlagi nacionalnega prava v skladu z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (*1) in Direktivo Sveta 2001/55/ES (*2), ter zagotavljanjem podpore tem osebam. Navedeni stroški na enoto znašajo 100 EUR na teden za vsak polni ali delni teden, v katerem se oseba nahaja v zadevni državi članici. Stroški na enoto se lahko uporabljajo skupaj največ 26 tednov od datuma prihoda osebe v Unijo.

*1

*2

(*1)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1)."

*1

(*2)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).“;"

*2

| (4) | v členu 70(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Kadar se operacije, ki prejemajo podporo iz ESRR, ESS ali Kohezijskega sklada za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije, izvajajo zunaj programskega območja, čeprav še vedno v državi članici, se uporablja samo točka (d) prvega pododstavka.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 70(2) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar se operacije, ki prejemajo podporo iz ESRR, ESS ali Kohezijskega sklada za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije, izvajajo zunaj programskega območja, čeprav še vedno v državi članici, se uporablja samo točka (d) prvega pododstavka.“;

| (5) | v členu 70 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Odstavki 1, 2 in 3 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za operacije, ki jih podpira ESS, z izjemo četrtega pododstavka odstavka 2.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 70 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Odstavki 1, 2 in 3 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za operacije, ki jih podpira ESS, z izjemo četrtega pododstavka odstavka 2.“;

| (6) | v členu 96 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

  „10.   Komisija brez poseganja v člen 30(5), (6) in (7) z izvedbenim aktom sprejme odločitev, s katero odobri vse elemente operativnega programa, vključno z njegovimi morebitnimi bodočimi spremembami, ki sodijo v ta člen, razen tistih, ki sodijo v točke (b)(vi), (c)(v) in (e) prvega pododstavka odstavka 2, odstavka 4 in 5, točki (a) in (c) odstavka 6 ter odstavek 7, ki ostajajo v pristojnosti držav članic.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 96 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

„10.   Komisija brez poseganja v člen 30(5), (6) in (7) z izvedbenim aktom sprejme odločitev, s katero odobri vse elemente operativnega programa, vključno z njegovimi morebitnimi bodočimi spremembami, ki sodijo v ta člen, razen tistih, ki sodijo v točke (b)(vi), (c)(v) in (e) prvega pododstavka odstavka 2, odstavka 4 in 5, točki (a) in (c) odstavka 6 ter odstavek 7, ki ostajajo v pristojnosti držav članic.“;

| (7) | v členu 98 se odstavek 4 spremeni:






  (a) | za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

  „Poleg tega se lahko take operacije financirajo tudi iz Kohezijskega sklada na podlagi pravil, ki se uporabljajo bodisi za ESRR bodisi za ESS.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 98 se odstavek 4 spremeni:

(a)

za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

„Poleg tega se lahko take operacije financirajo tudi iz Kohezijskega sklada na podlagi pravil, ki se uporabljajo bodisi za ESRR bodisi za ESS.“;

| (b) | za drugim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

  „Kadar se za namensko prednostno os uporablja možnost iz prvega in drugega pododstavka, se vsaj 30 % finančne dodelitve navedene prednostne osi dodeli operacijam, katerih upravičenci so lokalni organi ali organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, ali oboji. Države članice o izpolnjevanju tega pogoja poročajo v končnem poročilu o izvajanju, ki se zahteva na podlagi člena 50(1) in člena 111. Kadar ta pogoj ni izpolnjen, se povračilo s strani Komisije v okviru zadevne prednostne osi sorazmerno zmanjša, da se zagotovi upoštevanje tega pogoja pri izračunu končnega zneska, ki ga je treba plačati za program.“; |
| --- | --- |

(b)

za drugim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

„Kadar se za namensko prednostno os uporablja možnost iz prvega in drugega pododstavka, se vsaj 30 % finančne dodelitve navedene prednostne osi dodeli operacijam, katerih upravičenci so lokalni organi ali organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, ali oboji. Države članice o izpolnjevanju tega pogoja poročajo v končnem poročilu o izvajanju, ki se zahteva na podlagi člena 50(1) in člena 111. Kadar ta pogoj ni izpolnjen, se povračilo s strani Komisije v okviru zadevne prednostne osi sorazmerno zmanjša, da se zagotovi upoštevanje tega pogoja pri izračunu končnega zneska, ki ga je treba plačati za program.“;

| (c) | tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Kadar je za operacije v okviru prednostne osi iz tretjega pododstavka treba sporočiti podatke o udeležencih, ti podatki temeljijo na informiranih ocenah in so omejeni na skupno število podprtih oseb in število otrok, mlajših od 18 let. Enake zahteve glede poročanja se uporabljajo tudi za druge prednostne osi, ki jih podpira ESS in ki podpirajo samo operacije za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije.“; |
| --- | --- |

(c)

tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Kadar je za operacije v okviru prednostne osi iz tretjega pododstavka treba sporočiti podatke o udeležencih, ti podatki temeljijo na informiranih ocenah in so omejeni na skupno število podprtih oseb in število otrok, mlajših od 18 let. Enake zahteve glede poročanja se uporabljajo tudi za druge prednostne osi, ki jih podpira ESS in ki podpirajo samo operacije za obravnavanje migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Ruske federacije.“;

| (8) | v členu 120 se doda naslednji odstavek:

  „9.   V okviru operativnega programa se lahko določi posebna prednostna os s stopnjo sofinanciranja do 100 % za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav. Takšna prednostna os je lahko v celoti namenjena operacijam, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, vključno z namensko prednostno osjo iz tretjega pododstavka člena 98(4).“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 120 se doda naslednji odstavek:

„9.   V okviru operativnega programa se lahko določi posebna prednostna os s stopnjo sofinanciranja do 100 % za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav. Takšna prednostna os je lahko v celoti namenjena operacijam, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije, vključno z namensko prednostno osjo iz tretjega pododstavka člena 98(4).“;

| (9) | v členu 130(3) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Z odstopanjem od odstavka 2 prispevek iz skladov ali ESPR prek končnih plačil za vsako prednostno nalogo za sklad in kategorijo regij v končnem obračunskem letu ne presega za več kot 15 % prispevka iz skladov ali ESPR za vsako prednostno nalogo za sklad in kategorijo regij, kot je določen v sklepu Komisije o odobritvi operativnega programa.“. |
| --- | --- |

(9)

v členu 130(3) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Z odstopanjem od odstavka 2 prispevek iz skladov ali ESPR prek končnih plačil za vsako prednostno nalogo za sklad in kategorijo regij v končnem obračunskem letu ne presega za več kot 15 % prispevka iz skladov ali ESPR za vsako prednostno nalogo za sklad in kategorijo regij, kot je določen v sklepu Komisije o odobritvi operativnega programa.“.

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) 2021/1060

Uredba (EU) 2021/1060 se spremeni:

| (1) | v členu 90(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad v okviru cilja ‚naložbe za delovna mesta in rast‘, se v letu 2022, takoj po začetku veljavnosti te uredbe, in v letu 2023 izplača dodatno 0,5-odstotno predfinanciranje. Kadar je program sprejet po 31. decembru 2022, se obrok za leto 2022 izplača v letu sprejetja.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 90(2) se doda naslednji pododstavek:

„Za programe, ki jih podpirajo ESRR, ESS+ ali Kohezijski sklad v okviru cilja ‚naložbe za delovna mesta in rast‘, se v letu 2022, takoj po začetku veljavnosti te uredbe, in v letu 2023 izplača dodatno 0,5-odstotno predfinanciranje. Kadar je program sprejet po 31. decembru 2022, se obrok za leto 2022 izplača v letu sprejetja.“;

| (2) | v členu 90(5) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „5.   Znesek, plačan kot predfinanciranje za leti 2021 in 2022, z izjemo dodatnega predfinanciranja iz tretjega pododstavka odstavka 2 tega člena, Komisija obračuna vsako leto. Vse druge zneske, plačane kot predfinanciranje, Komisija obračuna najpozneje v zadnjem obračunskem letu v skladu s členom 100.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 90(5) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„5.   Znesek, plačan kot predfinanciranje za leti 2021 in 2022, z izjemo dodatnega predfinanciranja iz tretjega pododstavka odstavka 2 tega člena, Komisija obračuna vsako leto. Vse druge zneske, plačane kot predfinanciranje, Komisija obračuna najpozneje v zadnjem obračunskem letu v skladu s členom 100.“;

| (3) | v členu 112 se doda naslednji odstavek:

  „7.   Kadar se v okviru programa določi ločena prednostna naloga za podporo operacijam, ki spodbujajo socialno-ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, se za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo do konca obračunskega leta, ki se konča 30. junija 2024, uporabi stopnja sofinanciranja do 100 %. Po tem datumu se uporablja stopnja sofinanciranja, določena v programu, v skladu z najvišjimi stopnjami sofinanciranja iz odstavkov 3 in 4.
  Skupni znesek, načrtovan v okviru takih prednostnih nalog v državi članici, ne presega 5 % začetne nacionalne dodelitve iz ESRR in ESS+ skupaj.
  Komisija do 30. junija 2024 pregleda stopnjo sofinanciranja.
  Najmanj 30 % finančne dodelitve takšne ločene prednostne naloge se dodeli operacijam, katerih upravičenci so lokalni organi ali organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih. Države članice o izpolnjevanju tega pogoja poročajo v končnem poročilu o smotrnosti, ki se zahteva na podlagi člena 43. Kadar ta pogoj ni izpolnjen, se povračilo s strani Komisije v okviru zadevne prednostne naloge sorazmerno zmanjša, da se zagotovi upoštevanje tega pogoja pri izračunu končnega zneska, ki ga je treba plačati za program.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 112 se doda naslednji odstavek:

„7.   Kadar se v okviru programa določi ločena prednostna naloga za podporo operacijam, ki spodbujajo socialno-ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav, se za izdatke, prijavljene v zahtevkih za plačilo do konca obračunskega leta, ki se konča 30. junija 2024, uporabi stopnja sofinanciranja do 100 %. Po tem datumu se uporablja stopnja sofinanciranja, določena v programu, v skladu z najvišjimi stopnjami sofinanciranja iz odstavkov 3 in 4.

Skupni znesek, načrtovan v okviru takih prednostnih nalog v državi članici, ne presega 5 % začetne nacionalne dodelitve iz ESRR in ESS+ skupaj.

Komisija do 30. junija 2024 pregleda stopnjo sofinanciranja.

Najmanj 30 % finančne dodelitve takšne ločene prednostne naloge se dodeli operacijam, katerih upravičenci so lokalni organi ali organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih. Države članice o izpolnjevanju tega pogoja poročajo v končnem poročilu o smotrnosti, ki se zahteva na podlagi člena 43. Kadar ta pogoj ni izpolnjen, se povračilo s strani Komisije v okviru zadevne prednostne naloge sorazmerno zmanjša, da se zagotovi upoštevanje tega pogoja pri izračunu končnega zneska, ki ga je treba plačati za program.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 118a
  Pogoji za operacije, za katere se uporablja večfazno izvajanje in ki so bile pred 29. junijem 2022 izbrane za podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013

  1.   Ne glede na člen 118 se operacija s skupnimi stroški nad 1 000 000 EUR, ki je bila izbrana za podporo in se je začela pred 29. junijem 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter uredb za posamezne sklade, tj. uredb (EU) št. 1301/2013 (*3), (EU) št. 1304/2013 (*4), (EU) št. 1300/2013 (*5), (EU) št. 1299/2013 (*6) ter (EU) št. 508/2014 (*7) Evropskega parlamenta in Sveta, šteje za upravičeno za podporo na podlagi te uredbe in ustreznih uredb za posamezne sklade v programskem obdobju 2021–2027.
  Z odstopanjem od člena 73(1) in (2) se lahko organ upravljanja odloči odobriti podporo takšni operaciji neposredno na podlagi te uredbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | operacija ima dve s finančnega vidika določljivi fazi, z ločenimi revizijskimi sledmi; |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 118a

Pogoji za operacije, za katere se uporablja večfazno izvajanje in ki so bile pred 29. junijem 2022 izbrane za podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013

1.   Ne glede na člen 118 se operacija s skupnimi stroški nad 1 000 000 EUR, ki je bila izbrana za podporo in se je začela pred 29. junijem 2022 na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter uredb za posamezne sklade, tj. uredb (EU) št. 1301/2013 (*3), (EU) št. 1304/2013 (*4), (EU) št. 1300/2013 (*5), (EU) št. 1299/2013 (*6) ter (EU) št. 508/2014 (*7) Evropskega parlamenta in Sveta, šteje za upravičeno za podporo na podlagi te uredbe in ustreznih uredb za posamezne sklade v programskem obdobju 2021–2027.

Z odstopanjem od člena 73(1) in (2) se lahko organ upravljanja odloči odobriti podporo takšni operaciji neposredno na podlagi te uredbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

operacija ima dve s finančnega vidika določljivi fazi, z ločenimi revizijskimi sledmi;

| (b) | operacija spada med ukrepe, načrtovane v okviru ustreznega specifičnega cilja, in se dodeli vrsti ukrepa v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(b)

operacija spada med ukrepe, načrtovane v okviru ustreznega specifičnega cilja, in se dodeli vrsti ukrepa v skladu s Prilogo I;

| (c) | izdatki, vključeni v zahtevek za plačilo v zvezi s prvo fazo, niso vključeni v zahtevke za plačilo v zvezi z drugo fazo; |
| --- | --- |

(c)

izdatki, vključeni v zahtevek za plačilo v zvezi s prvo fazo, niso vključeni v zahtevke za plačilo v zvezi z drugo fazo;

| (d) | država članica se v končnem poročilu o izvajanju ali, če gre za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, v zadnjem letnem poročilu o izvajanju, predloženem v skladu s členom 141 Uredbe (EU) št. 1303/2013, zaveže, da bo v programskem obdobju dokončala drugo in končno fazo in jo naredila operativno. |
| --- | --- |

(d)

država članica se v končnem poročilu o izvajanju ali, če gre za Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, v zadnjem letnem poročilu o izvajanju, predloženem v skladu s členom 141 Uredbe (EU) št. 1303/2013, zaveže, da bo v programskem obdobju dokončala drugo in končno fazo in jo naredila operativno.

2.   Ta člen se ne uporablja za operacije, ki obravnavajo migracijske izzive zaradi vojaške agresije Ruske federacije in so podprte z uporabo možnosti iz prvega in drugega pododstavka člena 98(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

(*3)  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 289)."

*3

(*4)  Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 470)."

*4

(*5)  Uredba (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 281)."

*5

(*6)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (UL L 347, 20.12.2013, str. 259)."

*6

(*7)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).“;"

*7

| (5) | v Prilogi I se na koncu razpredelnice 1 dodajo naslednje vrstice:








  PODROČJE UKREPANJA 3 | Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb | Koeficient za izračun podpore ciljem na področju okolja |
| --- | --- | --- | --- |
| „Druge kode v zvezi z operacijami, za katere se uporablja večfazno izvajanje na podlagi člena 118a |
| 183 | Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: odlagališča | 0  % | 100  % |
| 184 | Shranjevanje in prenos električne energije | 100  % | 40  % |
| 185 | Zemeljski plin: skladiščenje, prenos in distribucija | 0  % | 0  % |
| 186 | Letališča | 0  % | 0  % |
| 187 | Produktivne naložbe v velikih podjetjih v povezavi z nizkoogljičnim gospodarstvom | 40  % | 0  %“. |

(5)

v Prilogi I se na koncu razpredelnice 1 dodajo naslednje vrstice:

PODROČJE UKREPANJA 3

3

Koeficient za izračun podpore ciljem na področju podnebnih sprememb

Koeficient za izračun podpore ciljem na področju okolja

„Druge kode v zvezi z operacijami, za katere se uporablja večfazno izvajanje na podlagi člena 118a

183

Ravnanje z gospodinjskimi odpadki: odlagališča

0  %

100  %

184

Shranjevanje in prenos električne energije

100  %

40  %

185

Zemeljski plin: skladiščenje, prenos in distribucija

0  %

0  %

186

Letališča

0  %

0  %

187

Produktivne naložbe v velikih podjetjih v povezavi z nizkoogljičnim gospodarstvom

40  %

0  %“.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 19. oktobra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 13. oktobra 2022.

1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

2

(3)  Uredba (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) (UL L 109, 8.4.2022, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 72, 12.3.2014, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2022/613 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU in uvedbo stroškov na enoto (UL L 115, 13.4.2022, str. 38).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

7

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/30

---

UREDBA (EU) 2022/2040 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. oktobra 2022

o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Lizbonsko pogodbo je bil spremenjen pravni okvir, ki ureja pooblastila, ki jih na Komisijo prenese zakonodajalec, pri čemer je bilo uvedeno razlikovanje med pooblastili, prenesenimi na Komisijo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta (delegirani akti), in pooblastili, prenesenimi na Komisijo za sprejemanje aktov, s katerimi se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije (izvedbeni akti). |
| --- | --- |

(1)

Z Lizbonsko pogodbo je bil spremenjen pravni okvir, ki ureja pooblastila, ki jih na Komisijo prenese zakonodajalec, pri čemer je bilo uvedeno razlikovanje med pooblastili, prenesenimi na Komisijo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta (delegirani akti), in pooblastili, prenesenimi na Komisijo za sprejemanje aktov, s katerimi se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije (izvedbeni akti).

| (2) | Zakonodajni akti, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, na Komisijo prenašajo pooblastila za sprejemanje ukrepov po regulativnem postopku s pregledom, določenem v členu 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (2). |
| --- | --- |

(2)

Zakonodajni akti, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, na Komisijo prenašajo pooblastila za sprejemanje ukrepov po regulativnem postopku s pregledom, določenem v členu 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (2).

| (3) | Predhodni predlogi v zvezi z uskladitvijo zakonodaje, ki se sklicuje na regulativni postopek s pregledom, s pravnim okvirom, ki ga je uvedla Lizbonska pogodba, so bili umaknjeni (3) zaradi zastoja medinstitucionalnih pogajanj. |
| --- | --- |

(3)

Predhodni predlogi v zvezi z uskladitvijo zakonodaje, ki se sklicuje na regulativni postopek s pregledom, s pravnim okvirom, ki ga je uvedla Lizbonska pogodba, so bili umaknjeni (3) zaradi zastoja medinstitucionalnih pogajanj.

| (4) | Evropski parlament, Svet in Komisija so se pozneje v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4) dogovorili o novem okviru za delegirane akte ter priznali potrebo po uskladitvi vse obstoječe zakonodaje s pravnim okvirom, ki ga je uvedla Lizbonska pogodba. Zlasti so soglašali, da je treba dati večjo prednost takojšnji uskladitvi vseh temeljnih aktov, ki se še vedno sklicujejo na regulativni postopek s pregledom. Komisija se je zavezala, da bo pripravila predlog za takšno uskladitev do konca leta 2016. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament, Svet in Komisija so se pozneje v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4) dogovorili o novem okviru za delegirane akte ter priznali potrebo po uskladitvi vse obstoječe zakonodaje s pravnim okvirom, ki ga je uvedla Lizbonska pogodba. Zlasti so soglašali, da je treba dati večjo prednost takojšnji uskladitvi vseh temeljnih aktov, ki se še vedno sklicujejo na regulativni postopek s pregledom. Komisija se je zavezala, da bo pripravila predlog za takšno uskladitev do konca leta 2016.

| (5) | Pooblastilo Komisiji za spremembo standardnih obrazcev iz prilog k Uredbi (ES) št. 805/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa uporabo regulativnega postopka s pregledom. Ker to pooblastilo izpolnjuje merila iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi ga bilo treba prilagoditi navedeni določbi. |
| --- | --- |

(5)

Pooblastilo Komisiji za spremembo standardnih obrazcev iz prilog k Uredbi (ES) št. 805/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa uporabo regulativnega postopka s pregledom. Ker to pooblastilo izpolnjuje merila iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi ga bilo treba prilagoditi navedeni določbi.

| (6) | Za posodobitev Uredbe (ES) št. 805/2004 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo prilog k navedeni uredbi, da se posodobijo standardni obrazci. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(6)

Za posodobitev Uredbe (ES) št. 805/2004 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo prilog k navedeni uredbi, da se posodobijo standardni obrazci. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (7) | Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe.

| (8) | V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (9) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (10) | Uredbo (ES) št. 805/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 805/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 805/2004

Uredba (ES) št. 805/2004 se spremeni:

| (1) | člen 31 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 31
  Spremembe prilog
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za spremembo prilog, da se posodobijo standardni obrazci.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 31 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 31

Spremembe prilog

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a za spremembo prilog, da se posodobijo standardni obrazci.“;

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 31a
  Izvajanje prenosa pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 31 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. oktobra 2022. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*1).


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 31, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.



  (*1)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;" |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 31 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. oktobra 2022. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*1).

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 31, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

(*1)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;"

*1

| (3) | člen 32 se črta. |
| --- | --- |

(3)

člen 32 se črta.

Člen 2

Postopki v teku

Ta uredba ne vpliva na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 19. oktobra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2019 (UL C 158, 30.4.2021, str. 832) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 28. junija 2022 (UL C 280, 21.7.2022, str. 14). Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

2

(3)  
  UL C 80, 7.3.2015, str. 17.

3

(4)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

4

(5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 805/2004 z dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov (UL L 143, 30.4.2004, str. 15).

5

---

DIREKTIVE

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/33

---

DIREKTIVA (EU) 2022/2041 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. oktobra 2022

o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 153(2), točka (b), v povezavi s členom 153(1), točka (b), Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) so cilji Unije med drugim krepitev blaginje njenih narodov ter prizadevanje za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na visoko konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, usmerjenem v polno zaposlenost in socialni napredek, visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti, obenem pa tudi v spodbujanje socialne pravičnosti in enakosti žensk in moških. Unija mora na podlagi člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) med drugim upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) so cilji Unije med drugim krepitev blaginje njenih narodov ter prizadevanje za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na visoko konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, usmerjenem v polno zaposlenost in socialni napredek, visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti, obenem pa tudi v spodbujanje socialne pravičnosti in enakosti žensk in moških. Unija mora na podlagi člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) med drugim upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti.

| (2) | Člen 151 PDEU določa, da so cilji Unije in držav članic ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kot so tiste določene v Evropski socialni listini, med drugim spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranitvi izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ustrezno socialno zaščito in dialog med socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

(2)

Člen 151 PDEU določa, da so cilji Unije in držav članic ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kot so tiste določene v Evropski socialni listini, med drugim spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranitvi izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ustrezno socialno zaščito in dialog med socialnimi partnerji.

| (3) | Člen 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (4) (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da ima vsak delavec pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo. Člen 27 Listine določa pravico delavcev do obveščenosti in posvetovanja. Člen 28 Listine določa, da imajo delavci in delodajalci ali njihove organizacije v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in običaji pravico pogajati se in sklepati kolektivne pogodbe na ustreznih ravneh. Člen 23 Listine določa pravico enakosti žensk in moških na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. |
| --- | --- |

(3)

Člen 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (4) (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da ima vsak delavec pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo. Člen 27 Listine določa pravico delavcev do obveščenosti in posvetovanja. Člen 28 Listine določa, da imajo delavci in delodajalci ali njihove organizacije v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in običaji pravico pogajati se in sklepati kolektivne pogodbe na ustreznih ravneh. Člen 23 Listine določa pravico enakosti žensk in moških na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo.

| (4) | Evropska socialna listina določa, da imajo vsi delavci pravico do pravičnih pogojev dela. Priznava pravico vseh delavcev do pravičnega plačila, ki njim in njihovim družinam zagotavlja dostojen življenjski standard. Priznava tudi vlogo prostovoljno sklenjenih kolektivnih pogodb ter zakonite mehanizme določanja minimalnih plač, za učinkovito uresničevanje te pravice, pravico vseh delavcev in delodajalcev do svobodnega združevanja v lokalnih, državnih in mednarodnih organizacijah zaradi varstva njihovih ekonomskih in socialnih interesov ter pravico do kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

(4)

Evropska socialna listina določa, da imajo vsi delavci pravico do pravičnih pogojev dela. Priznava pravico vseh delavcev do pravičnega plačila, ki njim in njihovim družinam zagotavlja dostojen življenjski standard. Priznava tudi vlogo prostovoljno sklenjenih kolektivnih pogodb ter zakonite mehanizme določanja minimalnih plač, za učinkovito uresničevanje te pravice, pravico vseh delavcev in delodajalcev do svobodnega združevanja v lokalnih, državnih in mednarodnih organizacijah zaradi varstva njihovih ekonomskih in socialnih interesov ter pravico do kolektivnih pogajanj.

| (5) | Poglavje II evropskega stebra socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber), razglašenega 17. novembra 2017 v Göteborgu, določa sklop načel, ki naj bi služila kot vodilo za zagotavljanje poštenih delovnih pogojev. Načelo 6 stebra potrjuje pravico delavcev do poštenih plač, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard. Prav tako določa, da se zagotovijo primerne minimalne plače, ki omogočajo izpolnjevanje potreb delavcev in njihovih družin glede na nacionalne gospodarske in socialne razmere ter hkrati zagotavljajo dostop do zaposlitve in motivacijo za iskanje dela. Poleg tega opozarja, da je treba preprečiti revščino zaposlenih in da je treba vse plače določiti na pregleden in predvidljiv način v skladu z nacionalnimi praksami in ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev. Načelo 8 stebra določa, da je potrebno posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik v skladu z nacionalnimi praksami ter da je treba socialne partnerje spodbujati k pogajanjem in sklenitvi kolektivnih pogodb v zadevah, ki jih zadevajo, ter spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Poglavje II evropskega stebra socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber), razglašenega 17. novembra 2017 v Göteborgu, določa sklop načel, ki naj bi služila kot vodilo za zagotavljanje poštenih delovnih pogojev. Načelo 6 stebra potrjuje pravico delavcev do poštenih plač, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard. Prav tako določa, da se zagotovijo primerne minimalne plače, ki omogočajo izpolnjevanje potreb delavcev in njihovih družin glede na nacionalne gospodarske in socialne razmere ter hkrati zagotavljajo dostop do zaposlitve in motivacijo za iskanje dela. Poleg tega opozarja, da je treba preprečiti revščino zaposlenih in da je treba vse plače določiti na pregleden in predvidljiv način v skladu z nacionalnimi praksami in ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev. Načelo 8 stebra določa, da je potrebno posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik v skladu z nacionalnimi praksami ter da je treba socialne partnerje spodbujati k pogajanjem in sklenitvi kolektivnih pogodb v zadevah, ki jih zadevajo, ter spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov.

| (6) | V smernici 5 v prilogi k Sklepu Sveta (EU) 2020/1512 (5) se poziva države članice, ki imajo vzpostavljene nacionalne mehanizme zakonskega določanja minimalnih plač, da zagotovijo učinkovito vključenost socialnih partnerjev v določanje plač ter s tem zagotovijo poštene plače za dostojen življenjski standard, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti skupinam z nižjimi in srednjimi dohodki, da bi dosegli navzgor usmerjeno konvergenco. V tej smernici se države članice tudi poziva, naj pri določanju plač spodbujajo socialni dialog in kolektivna pogajanja. Prav tako se države članice in socialne partnerje poziva, naj zagotovijo, da imajo vsi delavci ustrezne in pravične plače, tako da so zaščiteni na podlagi kolektivnih pogodb ali ustreznih zakonsko določenih minimalnih plač, pri čemer se upošteva njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih, ob spoštovanju nacionalnih praks. V sporočilu Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Letna strategija za trajnostno rast 2021“ je navedeno, da bi morale države članice sprejeti ukrepe za zagotovitev poštenih delovnih pogojev. Poleg tega je bilo v sporočilu Komisije z dne 17. decembra 2019 z naslovom „Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020“ opozorjeno, da je glede na vse večje socialne razlike pomembno zagotoviti, da vsak delavec zasluži pravično plačo. Na področju minimalnih plač so bila za številne države članice izdana specifična priporočila za posamezno državo, da bi izboljšali določanje in posodabljanje minimalnih plač. |
| --- | --- |

(6)

V smernici 5 v prilogi k Sklepu Sveta (EU) 2020/1512 (5) se poziva države članice, ki imajo vzpostavljene nacionalne mehanizme zakonskega določanja minimalnih plač, da zagotovijo učinkovito vključenost socialnih partnerjev v določanje plač ter s tem zagotovijo poštene plače za dostojen življenjski standard, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti skupinam z nižjimi in srednjimi dohodki, da bi dosegli navzgor usmerjeno konvergenco. V tej smernici se države članice tudi poziva, naj pri določanju plač spodbujajo socialni dialog in kolektivna pogajanja. Prav tako se države članice in socialne partnerje poziva, naj zagotovijo, da imajo vsi delavci ustrezne in pravične plače, tako da so zaščiteni na podlagi kolektivnih pogodb ali ustreznih zakonsko določenih minimalnih plač, pri čemer se upošteva njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih, ob spoštovanju nacionalnih praks. V sporočilu Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Letna strategija za trajnostno rast 2021“ je navedeno, da bi morale države članice sprejeti ukrepe za zagotovitev poštenih delovnih pogojev. Poleg tega je bilo v sporočilu Komisije z dne 17. decembra 2019 z naslovom „Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020“ opozorjeno, da je glede na vse večje socialne razlike pomembno zagotoviti, da vsak delavec zasluži pravično plačo. Na področju minimalnih plač so bila za številne države članice izdana specifična priporočila za posamezno državo, da bi izboljšali določanje in posodabljanje minimalnih plač.

| (7) | Boljše življenjske razmere in delovni pogoji, vključno z ustreznimi minimalnimi plačami, koristijo delavcem in podjetjem v Uniji, pa tudi družbi in gospodarstvu na splošno, in so predpogoj za doseganje poštene, vključujoče in trajnostne rasti. Z obravnavanjem velikih razlik v pokritosti z zaščito minimalne plače in njeni ustreznosti se prispeva k večji pravičnosti trga dela Unije, preprečevanju in zmanjševanju plačnih in socialnih neenakosti ter spodbujanju gospodarskega in socialnega napredka ter navzgor usmerjeni konvergenci. Konkurenca na notranjem trgu bi morala temeljiti na visokih socialnih standardih, vključno z visoko ravnjo zaščite delavca in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest ter inovacijah in izboljševanju produktivnosti, hkrati pa naj bi zagotovili enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

(7)

Boljše življenjske razmere in delovni pogoji, vključno z ustreznimi minimalnimi plačami, koristijo delavcem in podjetjem v Uniji, pa tudi družbi in gospodarstvu na splošno, in so predpogoj za doseganje poštene, vključujoče in trajnostne rasti. Z obravnavanjem velikih razlik v pokritosti z zaščito minimalne plače in njeni ustreznosti se prispeva k večji pravičnosti trga dela Unije, preprečevanju in zmanjševanju plačnih in socialnih neenakosti ter spodbujanju gospodarskega in socialnega napredka ter navzgor usmerjeni konvergenci. Konkurenca na notranjem trgu bi morala temeljiti na visokih socialnih standardih, vključno z visoko ravnjo zaščite delavca in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest ter inovacijah in izboljševanju produktivnosti, hkrati pa naj bi zagotovili enake konkurenčne pogoje.

| (8) | Kadar so minimalne plače določene na ustrezni ravni, kot je zagotovljeno v nacionalnem pravu ali v kolektivnih pogodbah, ščitijo dohodek delavcev, zlasti prikrajšanih delavcev, ter pomagajo zagotavljati dostojno življenje, kot se to poskuša uresničiti s Konvencijo št. 131 Mednarodne organizacije dela (MOD) o minimalnih osebnih dohodkih iz leta 1970. Minimalne plače, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard in tako dosegajo prag dostojnosti, lahko prispevajo k zmanjševanju revščine na nacionalni ravni ter ohranjanju domačega povpraševanja in kupne moči, krepijo spodbude za delo, zmanjšujejo plačne neenakosti, razlike v plačah med spoloma in revščino zaposlenih ter v času upada gospodarske rasti omejijo upad dohodka. |
| --- | --- |

(8)

Kadar so minimalne plače določene na ustrezni ravni, kot je zagotovljeno v nacionalnem pravu ali v kolektivnih pogodbah, ščitijo dohodek delavcev, zlasti prikrajšanih delavcev, ter pomagajo zagotavljati dostojno življenje, kot se to poskuša uresničiti s Konvencijo št. 131 Mednarodne organizacije dela (MOD) o minimalnih osebnih dohodkih iz leta 1970. Minimalne plače, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard in tako dosegajo prag dostojnosti, lahko prispevajo k zmanjševanju revščine na nacionalni ravni ter ohranjanju domačega povpraševanja in kupne moči, krepijo spodbude za delo, zmanjšujejo plačne neenakosti, razlike v plačah med spoloma in revščino zaposlenih ter v času upada gospodarske rasti omejijo upad dohodka.

| (9) | Revščina zaposlenih v Uniji v zadnjem desetletju narašča in v revščini živi vse več delavcev. V času upada gospodarske rasti je vloga ustreznih minimalnih plač pri zaščiti delavcev z nizkimi dohodki še posebej pomembna, saj so bolj izpostavljeni posledicam takega upada gospodarske rasti, in bistvena za podporo trajnostnemu in vključujočemu gospodarskemu okrevanju, ki bi moralo voditi v povečanje kakovostnega zaposlovanja. Da bi se zagotovilo trajnostno okrevanje, morajo biti podjetja, predvsem mikro in mala podjetja, uspešna. Glede na posledice pandemije COVID-19 je pomembno oceniti ustreznost plač v slabše plačanih sektorjih, za katere se je med krizo izkazalo, da so bistvenega pomena in da imajo veliko družbeno vrednost. |
| --- | --- |

(9)

Revščina zaposlenih v Uniji v zadnjem desetletju narašča in v revščini živi vse več delavcev. V času upada gospodarske rasti je vloga ustreznih minimalnih plač pri zaščiti delavcev z nizkimi dohodki še posebej pomembna, saj so bolj izpostavljeni posledicam takega upada gospodarske rasti, in bistvena za podporo trajnostnemu in vključujočemu gospodarskemu okrevanju, ki bi moralo voditi v povečanje kakovostnega zaposlovanja. Da bi se zagotovilo trajnostno okrevanje, morajo biti podjetja, predvsem mikro in mala podjetja, uspešna. Glede na posledice pandemije COVID-19 je pomembno oceniti ustreznost plač v slabše plačanih sektorjih, za katere se je med krizo izkazalo, da so bistvenega pomena in da imajo veliko družbeno vrednost.

| (10) | Pri ženskah, mlajših delavcih, delavcih migrantih, starših samohranilcih, nizkokvalificiranih delavcih, invalidih in še posebej pri osebah, ki doživljajo večplastno diskriminacijo, je še vedno večja verjetnost, da bodo prejemali minimalno plačo ali nizek dohodek, kot v drugih skupinah. Glede na preveliko zastopanost žensk na slabo plačanih delovnih mestih izboljšanje ustreznosti minimalnih plač prispeva k enakosti spolov, saj zmanjšuje razlike v plačah in pokojninah med spoloma ter odpravlja revščino žensk in njihovih družin ter prispeva k trajnostni gospodarski rasti v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Pri ženskah, mlajših delavcih, delavcih migrantih, starših samohranilcih, nizkokvalificiranih delavcih, invalidih in še posebej pri osebah, ki doživljajo večplastno diskriminacijo, je še vedno večja verjetnost, da bodo prejemali minimalno plačo ali nizek dohodek, kot v drugih skupinah. Glede na preveliko zastopanost žensk na slabo plačanih delovnih mestih izboljšanje ustreznosti minimalnih plač prispeva k enakosti spolov, saj zmanjšuje razlike v plačah in pokojninah med spoloma ter odpravlja revščino žensk in njihovih družin ter prispeva k trajnostni gospodarski rasti v Uniji.

| (11) | Kriza zaradi pandemije COVID-19 močno vpliva na storitveni sektor, mikro in mala podjetja, v katerih je zaposlen velik delež oseb z nizkim dohodkom in minimalno plačo. Minimalne plače so zato pomembne tudi zaradi strukturnih trendov, ki preoblikujejo trge dela in za katere so vedno bolj značilni veliki deleži prekarnih in nestandardnih oblik dela, ki pogosto zajemajo delavce, ki delajo krajši delovni čas, sezonske in platformne delavce ter delavce, zaposlene pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela. Zaradi teh trendov se je v številnih primerih povečala polarizacija delovnih mest, posledica česar je vse večji delež slabo plačanih in nizkokvalificiranih delovnih mest in sektorjev v večini držav članic, v nekaterih državah članicah pa se je povečala tudi plačna neenakost. Delavci z nestandardnimi pogodbami se težje organizirajo in pogajajo za kolektivne pogodbe. |
| --- | --- |

(11)

Kriza zaradi pandemije COVID-19 močno vpliva na storitveni sektor, mikro in mala podjetja, v katerih je zaposlen velik delež oseb z nizkim dohodkom in minimalno plačo. Minimalne plače so zato pomembne tudi zaradi strukturnih trendov, ki preoblikujejo trge dela in za katere so vedno bolj značilni veliki deleži prekarnih in nestandardnih oblik dela, ki pogosto zajemajo delavce, ki delajo krajši delovni čas, sezonske in platformne delavce ter delavce, zaposlene pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela. Zaradi teh trendov se je v številnih primerih povečala polarizacija delovnih mest, posledica česar je vse večji delež slabo plačanih in nizkokvalificiranih delovnih mest in sektorjev v večini držav članic, v nekaterih državah članicah pa se je povečala tudi plačna neenakost. Delavci z nestandardnimi pogodbami se težje organizirajo in pogajajo za kolektivne pogodbe.

| (12) | Čeprav zaščita minimalne plače obstaja v vseh državah članicah, v nekaterih ta zaščita izhaja iz zakonskih ali upravnih določb in kolektivnih pogodb, medtem ko je v drugih zagotovljena izključno s kolektivnimi pogodbami. Spoštovati bi bilo treba različne nacionalne tradicije v državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Čeprav zaščita minimalne plače obstaja v vseh državah članicah, v nekaterih ta zaščita izhaja iz zakonskih ali upravnih določb in kolektivnih pogodb, medtem ko je v drugih zagotovljena izključno s kolektivnimi pogodbami. Spoštovati bi bilo treba različne nacionalne tradicije v državah članicah.

| (13) | Zaščita minimalne plače, določena v kolektivnih pogodbah za slabo plačana delovna mesta, je v večini primerov ustrezna in tako zagotavlja dostojne življenjske razmere ter se je izkazala kot učinkovito sredstvo, s katerim se zmanjšuje revščina zaposlenih. V več državah članicah so zakonsko določene minimalne plače v primerjavi z drugimi plačami v gospodarstvu običajno nizke. Leta 2018 v devetih državah članicah zakonsko določena minimalna plača gospodinjstvu z enim prejemnikom minimalne plače ni zagotavljala zadostnega dohodka, da bi doseglo prag tveganja revščine. |
| --- | --- |

(13)

Zaščita minimalne plače, določena v kolektivnih pogodbah za slabo plačana delovna mesta, je v večini primerov ustrezna in tako zagotavlja dostojne življenjske razmere ter se je izkazala kot učinkovito sredstvo, s katerim se zmanjšuje revščina zaposlenih. V več državah članicah so zakonsko določene minimalne plače v primerjavi z drugimi plačami v gospodarstvu običajno nizke. Leta 2018 v devetih državah članicah zakonsko določena minimalna plača gospodinjstvu z enim prejemnikom minimalne plače ni zagotavljala zadostnega dohodka, da bi doseglo prag tveganja revščine.

| (14) | Vsi delavci v Uniji niso učinkovito zaščiteni z minimalnimi plačami, saj v nekaterih državah članicah nekateri delavci kljub temu, da jih taka zaščita krije, zaradi nespoštovanja obstoječih pravil v praksi prejemajo nižje plačilo od zakonsko določene minimalne plače. Ugotovljeno je bilo, da tako nespoštovanje zadeva zlasti ženske, mlade delavce, nizkokvalificirane delavce, delavce migrante, starše samohranilce, invalide, delavce z nestandardnimi oblikami zaposlitve, kot so začasno zaposleni delavci in delavci s krajšim delovnim časom ter delavci v kmetijstvu in gostinstvu, kar posledično znižuje plače. Ocenjuje se, da v državah članicah, kjer je zaščita minimalne plače določena samo v kolektivnih pogodbah, delež delavcev, ki jih zaščita ne krije, znaša od 2 % do 55 % vseh delavcev. |
| --- | --- |

(14)

Vsi delavci v Uniji niso učinkovito zaščiteni z minimalnimi plačami, saj v nekaterih državah članicah nekateri delavci kljub temu, da jih taka zaščita krije, zaradi nespoštovanja obstoječih pravil v praksi prejemajo nižje plačilo od zakonsko določene minimalne plače. Ugotovljeno je bilo, da tako nespoštovanje zadeva zlasti ženske, mlade delavce, nizkokvalificirane delavce, delavce migrante, starše samohranilce, invalide, delavce z nestandardnimi oblikami zaposlitve, kot so začasno zaposleni delavci in delavci s krajšim delovnim časom ter delavci v kmetijstvu in gostinstvu, kar posledično znižuje plače. Ocenjuje se, da v državah članicah, kjer je zaščita minimalne plače določena samo v kolektivnih pogodbah, delež delavcev, ki jih zaščita ne krije, znaša od 2 % do 55 % vseh delavcev.

| (15) | Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov zahteva, da invalidni delavci, vključno s tistimi z zaščiteno zaposlitvijo, prejmejo enako plačilo za delo enake vrednosti. To načelo je pomembno tudi v zvezi z zaščito minimalne plače. |
| --- | --- |

(15)

Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov zahteva, da invalidni delavci, vključno s tistimi z zaščiteno zaposlitvijo, prejmejo enako plačilo za delo enake vrednosti. To načelo je pomembno tudi v zvezi z zaščito minimalne plače.

| (16) | Trdna kolektivna pogajanja, zlasti na sektorski ali medpanožni ravni, sicer prispevajo k zagotavljanju ustrezne zaščite minimalne plače, vendar tradicionalne strukture kolektivnih pogajanj v zadnjih desetletjih razpadajo, med drugim zaradi strukturnih sprememb v gospodarstvu v smeri sektorjev z manjšo vključenostjo v sindikate in zaradi upada članstva v sindikatih, kar je zlasti posledica praks spodkopavanja sindikatov ter porasta prekarnih in nestandardnih oblik dela. Poleg tega so v nekaterih državah članicah kolektivna pogajanja na sektorski in medpanožni ravni že od finančne krize leta 2008 pod pritiskom. Vendar so kolektivna pogajanja na sektorski in medpanožni ravni bistveni dejavnik za doseganje ustrezne zaščite minimalne plače, zato jih je treba spodbujati in krepiti. |
| --- | --- |

(16)

Trdna kolektivna pogajanja, zlasti na sektorski ali medpanožni ravni, sicer prispevajo k zagotavljanju ustrezne zaščite minimalne plače, vendar tradicionalne strukture kolektivnih pogajanj v zadnjih desetletjih razpadajo, med drugim zaradi strukturnih sprememb v gospodarstvu v smeri sektorjev z manjšo vključenostjo v sindikate in zaradi upada članstva v sindikatih, kar je zlasti posledica praks spodkopavanja sindikatov ter porasta prekarnih in nestandardnih oblik dela. Poleg tega so v nekaterih državah članicah kolektivna pogajanja na sektorski in medpanožni ravni že od finančne krize leta 2008 pod pritiskom. Vendar so kolektivna pogajanja na sektorski in medpanožni ravni bistveni dejavnik za doseganje ustrezne zaščite minimalne plače, zato jih je treba spodbujati in krepiti.

| (17) | Komisija se je v skladu s členom 154 PDEU v dvostopenjskem postopku posvetovala s socialnimi partnerji glede možnih ukrepov za obravnavanje izzivov, povezanih z ustrezno zaščito minimalne plače v Uniji. Socialni partnerji niso dosegli soglasja o začetku pogajanj o teh vprašanjih. Vendar je ob upoštevanju rezultatov posvetovanja s socialnimi partnerji in ob spoštovanju načela subsidiarnosti pomembno ukrepati na ravni Unije za izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev v Uniji, zlasti pa ustreznih minimalnih plač. |
| --- | --- |

(17)

Komisija se je v skladu s členom 154 PDEU v dvostopenjskem postopku posvetovala s socialnimi partnerji glede možnih ukrepov za obravnavanje izzivov, povezanih z ustrezno zaščito minimalne plače v Uniji. Socialni partnerji niso dosegli soglasja o začetku pogajanj o teh vprašanjih. Vendar je ob upoštevanju rezultatov posvetovanja s socialnimi partnerji in ob spoštovanju načela subsidiarnosti pomembno ukrepati na ravni Unije za izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev v Uniji, zlasti pa ustreznih minimalnih plač.

| (18) | Ta direktiva z namenom izboljšanja življenjskih razmer in delovnih pogojev ter zagotavljanja navzgor usmerjene konvergence v Uniji določa minimalne zahteve na ravni Unije in postopkovne obveznosti za ustreznost zakonsko določenih minimalnih plač ter povečuje učinkovit dostop delavcev do zaščite minimalne plače v obliki zakonsko določene minimalne plače, kadar obstaja ali je določena v kolektivnih pogodbah, kot so opredeljene v tej direktivi. Ta direktiva spodbuja tudi kolektivna pogajanja o določanju plač. |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva z namenom izboljšanja življenjskih razmer in delovnih pogojev ter zagotavljanja navzgor usmerjene konvergence v Uniji določa minimalne zahteve na ravni Unije in postopkovne obveznosti za ustreznost zakonsko določenih minimalnih plač ter povečuje učinkovit dostop delavcev do zaščite minimalne plače v obliki zakonsko določene minimalne plače, kadar obstaja ali je določena v kolektivnih pogodbah, kot so opredeljene v tej direktivi. Ta direktiva spodbuja tudi kolektivna pogajanja o določanju plač.

| (19) | V skladu s členom 153(5) PDEU ta direktiva ni namenjena niti harmonizaciji ravni minimalnih plač na ravni Unije niti vzpostavitvi enotnega mehanizma za določanje minimalnih plač. Ne posega v svobodo držav članic, da predpišejo zakonsko določene minimalne plače ali spodbujajo dostop do zaščite minimalne plače, ki je določena v kolektivnih pogodbah, v skladu z nacionalnim pravom in prakso ter posebnostmi posamezne države članice in v celoti spoštujejo nacionalne pristojnosti in pravico socialnih partnerjev do sklepanja sporazumov. Ta direktiva državam članicam, v katerih je oblikovanje plač zagotovljeno izključno s kolektivnimi pogodbami, ne nalaga obveznosti, da uvedejo zakonsko določeno minimalno plačo ali da razglasijo splošno veljavnost kolektivnih pogodb, in se je ne bi smelo tako razlagati. Poleg tega ta direktiva ne določa višine plačila, ki spada v pravico socialnih partnerjev do sklepanja sporazumov na nacionalni ravni in v ustrezno pristojnost držav članic. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 153(5) PDEU ta direktiva ni namenjena niti harmonizaciji ravni minimalnih plač na ravni Unije niti vzpostavitvi enotnega mehanizma za določanje minimalnih plač. Ne posega v svobodo držav članic, da predpišejo zakonsko določene minimalne plače ali spodbujajo dostop do zaščite minimalne plače, ki je določena v kolektivnih pogodbah, v skladu z nacionalnim pravom in prakso ter posebnostmi posamezne države članice in v celoti spoštujejo nacionalne pristojnosti in pravico socialnih partnerjev do sklepanja sporazumov. Ta direktiva državam članicam, v katerih je oblikovanje plač zagotovljeno izključno s kolektivnimi pogodbami, ne nalaga obveznosti, da uvedejo zakonsko določeno minimalno plačo ali da razglasijo splošno veljavnost kolektivnih pogodb, in se je ne bi smelo tako razlagati. Poleg tega ta direktiva ne določa višine plačila, ki spada v pravico socialnih partnerjev do sklepanja sporazumov na nacionalni ravni in v ustrezno pristojnost držav članic.

| (20) | Ta direktiva upošteva, da morajo države članice, ki so ratificirale Konvencijo MOD o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (6), kakor je bila spremenjena, po posvetovanju s predstavniškimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov vzpostaviti postopke za določanje minimalne plače pomorščakov. V teh postopkih morajo sodelovati predstavniške organizacije lastnikov ladij in pomorščakov. Glede na njihovo posebno naravo se za akte držav članic, ki izhajajo iz takih postopkov, ne bi smela uporabljati pravila o zakonsko določenih minimalnih plačah iz poglavja II te direktive. Taki akti ne bi smeli posegati v prosto kolektivno pogajanje med lastniki ladij ali njihovimi organizacijami in organizacijami pomorščakov. |
| --- | --- |

(20)

Ta direktiva upošteva, da morajo države članice, ki so ratificirale Konvencijo MOD o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (6), kakor je bila spremenjena, po posvetovanju s predstavniškimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov vzpostaviti postopke za določanje minimalne plače pomorščakov. V teh postopkih morajo sodelovati predstavniške organizacije lastnikov ladij in pomorščakov. Glede na njihovo posebno naravo se za akte držav članic, ki izhajajo iz takih postopkov, ne bi smela uporabljati pravila o zakonsko določenih minimalnih plačah iz poglavja II te direktive. Taki akti ne bi smeli posegati v prosto kolektivno pogajanje med lastniki ladij ali njihovimi organizacijami in organizacijami pomorščakov.

| (21) | Ob spoštovanju Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7) bi se morala ta direktiva uporabljati za delavce, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v posamezni državi članici, ob upoštevanju meril za določanje statusa delavca, ki jih je določilo Sodišče Evropske unije (Sodišče). Delavci v zasebnem in javnem sektorju ter delavci v gospodinjstvu, delavci na zahtevo, priložnostni delavci, delavci na podlagi vrednotnice, platformni delavci, praktikanti, vajenci in drugi nestandardni delavci ter navidezno samozaposleni in neprijavljeni delavci bi lahko spadali na področje uporabe te direktive, pod pogojem, da izpolnjujejo ta merila. Resnično samozaposlene osebe ne spadajo na področje uporabe te direktive, saj ne izpolnjujejo teh meril. Zloraba statusa samozaposlene osebe, kakor je opredeljen v nacionalnem pravu, bodisi na nacionalni ravni ali v čezmejnih primerih, je oblika lažno prijavljenega dela, ki je pogosto povezana z neprijavljenim delom. Navidezna samozaposlitev nastopi, kadar je delavec prijavljen kot samozaposlena oseba, čeprav izpolnjuje pogoje, ki so značilni za delovno razmerje, da se zaobidejo nekatere pravne ali davčne obveznosti. Take osebe bi morale spadati na področje uporabe te direktive. Določitev obstoja delovnega razmerja bi morala temeljiti na dejstvih, ki se nanašajo na dejansko opravljanje dela, in ne na tem, kako pogodbene stranke opisujejo razmerje. |
| --- | --- |

(21)

Ob spoštovanju Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7) bi se morala ta direktiva uporabljati za delavce, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v posamezni državi članici, ob upoštevanju meril za določanje statusa delavca, ki jih je določilo Sodišče Evropske unije (Sodišče). Delavci v zasebnem in javnem sektorju ter delavci v gospodinjstvu, delavci na zahtevo, priložnostni delavci, delavci na podlagi vrednotnice, platformni delavci, praktikanti, vajenci in drugi nestandardni delavci ter navidezno samozaposleni in neprijavljeni delavci bi lahko spadali na področje uporabe te direktive, pod pogojem, da izpolnjujejo ta merila. Resnično samozaposlene osebe ne spadajo na področje uporabe te direktive, saj ne izpolnjujejo teh meril. Zloraba statusa samozaposlene osebe, kakor je opredeljen v nacionalnem pravu, bodisi na nacionalni ravni ali v čezmejnih primerih, je oblika lažno prijavljenega dela, ki je pogosto povezana z neprijavljenim delom. Navidezna samozaposlitev nastopi, kadar je delavec prijavljen kot samozaposlena oseba, čeprav izpolnjuje pogoje, ki so značilni za delovno razmerje, da se zaobidejo nekatere pravne ali davčne obveznosti. Take osebe bi morale spadati na področje uporabe te direktive. Določitev obstoja delovnega razmerja bi morala temeljiti na dejstvih, ki se nanašajo na dejansko opravljanje dela, in ne na tem, kako pogodbene stranke opisujejo razmerje.

| (22) | Dobro delujoča kolektivna pogajanja o določanju plač so pomembno sredstvo za zagotovitev, da so delavci zaščiteni z ustreznimi minimalnimi plačami, ki tako omogočajo dostojen življenjski standard. V državah članicah z zakonsko določenimi minimalnimi plačami kolektivna pogajanja podpirajo splošno gibanje plač in tako prispevajo k večji ustreznosti minimalnih plač ter k boljšim življenjskim razmeram in delovnim pogojem delavcev. V državah članicah, v katerih se zaščita minimalne plače določi izključno s kolektivnimi pogajanji, sta njena raven in delež zaščitenih delavcev neposredno odvisna od delovanja sistema kolektivnih pogajanj in pokritosti s kolektivnimi pogajanji. Trden in dobro delujoč sistem kolektivnih pogajanj skupaj z veliko pokritostjo s sektorskimi ali medpanožnimi kolektivnimi pogodbami krepi ustreznost minimalnih plač in pokritost z njimi. |
| --- | --- |

(22)

Dobro delujoča kolektivna pogajanja o določanju plač so pomembno sredstvo za zagotovitev, da so delavci zaščiteni z ustreznimi minimalnimi plačami, ki tako omogočajo dostojen življenjski standard. V državah članicah z zakonsko določenimi minimalnimi plačami kolektivna pogajanja podpirajo splošno gibanje plač in tako prispevajo k večji ustreznosti minimalnih plač ter k boljšim življenjskim razmeram in delovnim pogojem delavcev. V državah članicah, v katerih se zaščita minimalne plače določi izključno s kolektivnimi pogajanji, sta njena raven in delež zaščitenih delavcev neposredno odvisna od delovanja sistema kolektivnih pogajanj in pokritosti s kolektivnimi pogajanji. Trden in dobro delujoč sistem kolektivnih pogajanj skupaj z veliko pokritostjo s sektorskimi ali medpanožnimi kolektivnimi pogodbami krepi ustreznost minimalnih plač in pokritost z njimi.

| (23) | Zaščita minimalne plače prek kolektivnih pogodb je koristna za delavce in delodajalce ter za podjetja. V nekaterih državah članicah minimalne plače niso zakonsko določene. Plače, vključno z zaščito minimalne plače, se v teh državah članicah določajo izključno s kolektivnimi pogajanji med socialnimi partnerji. Povprečne plače v teh državah članicah so med najvišjimi v Uniji. Za te sisteme je značilna zelo velika pokritost s kolektivnimi pogajanji ter visoka stopnja članstva v organizacijah delodajalcev in v sindikatih. Minimalne plače, določene v kolektivnih pogodbah, razglašenih za splošno veljavne, v zvezi s katerimi organ, ki jih razglaša, nima nikakršne diskrecijske pravice glede vsebine določb, ki se uporabijo, se ne bi smele šteti za zakonsko določene minimalne plače. |
| --- | --- |

(23)

Zaščita minimalne plače prek kolektivnih pogodb je koristna za delavce in delodajalce ter za podjetja. V nekaterih državah članicah minimalne plače niso zakonsko določene. Plače, vključno z zaščito minimalne plače, se v teh državah članicah določajo izključno s kolektivnimi pogajanji med socialnimi partnerji. Povprečne plače v teh državah članicah so med najvišjimi v Uniji. Za te sisteme je značilna zelo velika pokritost s kolektivnimi pogajanji ter visoka stopnja članstva v organizacijah delodajalcev in v sindikatih. Minimalne plače, določene v kolektivnih pogodbah, razglašenih za splošno veljavne, v zvezi s katerimi organ, ki jih razglaša, nima nikakršne diskrecijske pravice glede vsebine določb, ki se uporabijo, se ne bi smele šteti za zakonsko določene minimalne plače.

| (24) | Glede na vse manjšo pokritost s kolektivnimi pogajanji je bistveno, da države članice spodbujajo kolektivna pogajanja, olajšujejo uveljavljanje pravice do kolektivnih pogajanj o določanju plač ter tako izboljšajo določanje plač v okviru kolektivnih pogodb, da se izboljša zaščita minimalne plače delavcev. Države članice so ratificirale Konvencijo MOD št. 87 o sindikalni svobodi in zaščiti sindikalnih pravic iz leta 1948 ter Konvencijo MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja iz leta 1949. Pravica do kolektivnih pogajanj je priznana na podlagi navedenih konvencij MOD, na podlagi Konvencije MOD št. 151 o delovnih razmerjih (javni sektor) iz leta 1978, Konvencije MOD št. 154 o spodbujanju kolektivnega pogajanja iz leta 1981 in na podlagi Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Evropske socialne listine. Člena 12 in 28 Listine zagotavljata svobodo zbiranja in združevanja ter pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepov. Listina v skladu s svojo preambulo potrjuje te pravice, kot izhajajo zlasti iz Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter socialnih listin, ki sta jih sprejela Unija in Svet Evrope. Države članice bi morale po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom in prakso sprejeti ukrepe za spodbujanje kolektivnih pogajanj o določanju plač. Taki ukrepi lahko med drugim vključujejo ukrepe za lažji dostop sindikalnih predstavnikov do delavcev. |
| --- | --- |

(24)

Glede na vse manjšo pokritost s kolektivnimi pogajanji je bistveno, da države članice spodbujajo kolektivna pogajanja, olajšujejo uveljavljanje pravice do kolektivnih pogajanj o določanju plač ter tako izboljšajo določanje plač v okviru kolektivnih pogodb, da se izboljša zaščita minimalne plače delavcev. Države članice so ratificirale Konvencijo MOD št. 87 o sindikalni svobodi in zaščiti sindikalnih pravic iz leta 1948 ter Konvencijo MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja iz leta 1949. Pravica do kolektivnih pogajanj je priznana na podlagi navedenih konvencij MOD, na podlagi Konvencije MOD št. 151 o delovnih razmerjih (javni sektor) iz leta 1978, Konvencije MOD št. 154 o spodbujanju kolektivnega pogajanja iz leta 1981 in na podlagi Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Evropske socialne listine. Člena 12 in 28 Listine zagotavljata svobodo zbiranja in združevanja ter pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepov. Listina v skladu s svojo preambulo potrjuje te pravice, kot izhajajo zlasti iz Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter socialnih listin, ki sta jih sprejela Unija in Svet Evrope. Države članice bi morale po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom in prakso sprejeti ukrepe za spodbujanje kolektivnih pogajanj o določanju plač. Taki ukrepi lahko med drugim vključujejo ukrepe za lažji dostop sindikalnih predstavnikov do delavcev.

| (25) | Države članice z visoko pokritostjo s kolektivnimi pogajanji imajo na splošno majhen delež delavcev z nizkimi dohodki in visoke minimalne plače. V državah članicah z majhnim deležem zaposlenih z nizkimi dohodki stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji presega 80 %. Podobno je v večini držav članic z visokimi ravnmi minimalnih plač glede na povprečno plačo pokritost s kolektivnimi pogajanji višja od 80 %. Zato bi morale države članice z manj kot 80-odstotno stopnjo pokritosti s kolektivnimi pogajanji sprejeti ukrepe za okrepitev takih kolektivnih pogajanj. Države članice s pokritostjo s kolektivnimi pogajanji pod 80-odstotnim pragom, bi morale zagotoviti okvir omogočitvenih pogojev za kolektivna pogajanja in pripraviti akcijski načrt za spodbujanje kolektivnih pogajanj, da bi stopnjo pokritosti s kolektivnimi pogajanji postopoma povečale. Vendar bi se moral prag 80-odstotne pokritosti s kolektivnimi pogajanji zaradi spoštovanja avtonomije socialnih partnerjev, ki vključuje njihovo pravico do kolektivnih pogajanj in izključuje kakršno koli obveznost sklepanja kolektivnih pogodb, uporabljati zgolj kot kazalnik, ki sproži obveznost za pripravo akcijskega načrta.Akcijski načrt bi bilo treba redno pregledati vsaj vsakih pet let in ga po potrebi revidirati.
  Akcijski načrt in vse njegove posodobitve bi bilo treba priglasiti Komisiji in objaviti. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za ustrezno obliko akcijskega načrta. Akcijski načrt, ki ga je sprejela država članica pred začetkom veljavnosti te direktive, se lahko šteje za akcijski načrt na podlagi te direktive, če vsebuje ukrepe za učinkovito spodbujanje kolektivnih pogajanj in izpolnjuje zahteve na podlagi te direktive. Akcijski načrt bi bilo treba oblikovati po posvetovanju s socialnimi partnerji ali v dogovoru z njimi ali po skupni zahtevi socialnih partnerjev po dogovoru med njimi. Stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji v državah članicah se močno razlikuje zaradi številnih dejavnikov, vključno zaradi nacionalne tradicije in prakse ter zaradi zgodovinskega konteksta. To je treba upoštevati pri analizi napredka do večje pokritosti s kolektivnimi pogajanji, predvsem glede na akcijski načrt iz te direktive. |
| --- | --- |

(25)

Države članice z visoko pokritostjo s kolektivnimi pogajanji imajo na splošno majhen delež delavcev z nizkimi dohodki in visoke minimalne plače. V državah članicah z majhnim deležem zaposlenih z nizkimi dohodki stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji presega 80 %. Podobno je v večini držav članic z visokimi ravnmi minimalnih plač glede na povprečno plačo pokritost s kolektivnimi pogajanji višja od 80 %. Zato bi morale države članice z manj kot 80-odstotno stopnjo pokritosti s kolektivnimi pogajanji sprejeti ukrepe za okrepitev takih kolektivnih pogajanj. Države članice s pokritostjo s kolektivnimi pogajanji pod 80-odstotnim pragom, bi morale zagotoviti okvir omogočitvenih pogojev za kolektivna pogajanja in pripraviti akcijski načrt za spodbujanje kolektivnih pogajanj, da bi stopnjo pokritosti s kolektivnimi pogajanji postopoma povečale. Vendar bi se moral prag 80-odstotne pokritosti s kolektivnimi pogajanji zaradi spoštovanja avtonomije socialnih partnerjev, ki vključuje njihovo pravico do kolektivnih pogajanj in izključuje kakršno koli obveznost sklepanja kolektivnih pogodb, uporabljati zgolj kot kazalnik, ki sproži obveznost za pripravo akcijskega načrta.Akcijski načrt bi bilo treba redno pregledati vsaj vsakih pet let in ga po potrebi revidirati.

Akcijski načrt in vse njegove posodobitve bi bilo treba priglasiti Komisiji in objaviti. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za ustrezno obliko akcijskega načrta. Akcijski načrt, ki ga je sprejela država članica pred začetkom veljavnosti te direktive, se lahko šteje za akcijski načrt na podlagi te direktive, če vsebuje ukrepe za učinkovito spodbujanje kolektivnih pogajanj in izpolnjuje zahteve na podlagi te direktive. Akcijski načrt bi bilo treba oblikovati po posvetovanju s socialnimi partnerji ali v dogovoru z njimi ali po skupni zahtevi socialnih partnerjev po dogovoru med njimi. Stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji v državah članicah se močno razlikuje zaradi številnih dejavnikov, vključno zaradi nacionalne tradicije in prakse ter zaradi zgodovinskega konteksta. To je treba upoštevati pri analizi napredka do večje pokritosti s kolektivnimi pogajanji, predvsem glede na akcijski načrt iz te direktive.

| (26) | Da bi poskrbeli za ustrezne minimalne plače ter hkrati ohranili obstoječe in ustvarjali nove možnosti zaposlitve ter zagotovili enake konkurenčne pogoje in konkurenčnost podjetij, vključno z mikropodjetji, malimi in srednjimi podjetji (MSP), so potrebna trdna pravila, postopki in učinkovite prakse za določanje in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač. Ta pravila, postopki in prakse zajemajo več elementov, ki prispevajo k ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač, vključno z merili za usmerjanje držav članic pri določanju in posodabljanju zakonsko določenih minimalnih plač in kazalniki za ocenjevanje njihove ustreznosti, z rednimi in pravočasnimi posodobitvami, obstojem posvetovalnih organov in vključevanjem socialnih partnerjev. Pravočasna in učinkovita vključitev teh slednjih v določanje in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač ter v oblikovanje ali spreminjanje mehanizmov samodejne indeksacije, kjer obstajajo, je še en element dobrega upravljanja, ki omogoča informiran in vključujoč postopek odločanja. Države članice bi morale socialnim partnerjem zagotoviti ustrezne informacije o določanju in posodabljanju zakonsko določene minimalne plače. K ustreznemu vključevanju socialnih partnerjev v ta postopek bi lahko prispevalo, če bi jim omogočili, da še pred predstavitvijo predlogov o določitvi in posodobitvi zakonsko določene minimalne plače in pred sprejetjem odločitev podajo mnenja in prejmejo obrazložen odgovor nanje. |
| --- | --- |

(26)

Da bi poskrbeli za ustrezne minimalne plače ter hkrati ohranili obstoječe in ustvarjali nove možnosti zaposlitve ter zagotovili enake konkurenčne pogoje in konkurenčnost podjetij, vključno z mikropodjetji, malimi in srednjimi podjetji (MSP), so potrebna trdna pravila, postopki in učinkovite prakse za določanje in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač. Ta pravila, postopki in prakse zajemajo več elementov, ki prispevajo k ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač, vključno z merili za usmerjanje držav članic pri določanju in posodabljanju zakonsko določenih minimalnih plač in kazalniki za ocenjevanje njihove ustreznosti, z rednimi in pravočasnimi posodobitvami, obstojem posvetovalnih organov in vključevanjem socialnih partnerjev. Pravočasna in učinkovita vključitev teh slednjih v določanje in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač ter v oblikovanje ali spreminjanje mehanizmov samodejne indeksacije, kjer obstajajo, je še en element dobrega upravljanja, ki omogoča informiran in vključujoč postopek odločanja. Države članice bi morale socialnim partnerjem zagotoviti ustrezne informacije o določanju in posodabljanju zakonsko določene minimalne plače. K ustreznemu vključevanju socialnih partnerjev v ta postopek bi lahko prispevalo, če bi jim omogočili, da še pred predstavitvijo predlogov o določitvi in posodobitvi zakonsko določene minimalne plače in pred sprejetjem odločitev podajo mnenja in prejmejo obrazložen odgovor nanje.

| (27) | Države članice, ki uporabljajo samodejni mehanizem indeksacije, vključno s polavtomatskimi mehanizmi, v katerih je zagotovljeno vsaj minimalno obvezno zvišanje zakonsko določenih minimalnih plač, bi morale vsaj vsaka štiri leta izvesti tudi postopke za posodobitev zakonsko določene minimalne plače. Ta redna posodabljanja bi morala zajemati oceno minimalne plače ob upoštevanju vodilnih meril, čemur bi po potrebi sledila sprememba zneska. Pogostnost samodejnih prilagoditev zaradi indeksacije na eni strani in posodabljanja zakonsko določenih minimalnih plač na drugi strani je lahko različna. Države članice, v katerih ni samodejnih ali polavtomatskih mehanizmov indeksacije, bi morale svoje zakonsko določene minimalne plače posodobiti vsaj vsaki dve leti. |
| --- | --- |

(27)

Države članice, ki uporabljajo samodejni mehanizem indeksacije, vključno s polavtomatskimi mehanizmi, v katerih je zagotovljeno vsaj minimalno obvezno zvišanje zakonsko določenih minimalnih plač, bi morale vsaj vsaka štiri leta izvesti tudi postopke za posodobitev zakonsko določene minimalne plače. Ta redna posodabljanja bi morala zajemati oceno minimalne plače ob upoštevanju vodilnih meril, čemur bi po potrebi sledila sprememba zneska. Pogostnost samodejnih prilagoditev zaradi indeksacije na eni strani in posodabljanja zakonsko določenih minimalnih plač na drugi strani je lahko različna. Države članice, v katerih ni samodejnih ali polavtomatskih mehanizmov indeksacije, bi morale svoje zakonsko določene minimalne plače posodobiti vsaj vsaki dve leti.

| (28) | Minimalne plače se štejejo za ustrezne, če so poštene glede na porazdelitev plač v zadevni državi članici in če delavcem na podlagi delovnega razmerja za polni delovni čas zagotavljajo dostojen življenjski standard. Ustreznost zakonsko določenih minimalnih plač se določi in oceni v vsaki državi članici posebej glede na nacionalne socialno-ekonomske razmere, med katerimi so rast zaposlovanja, konkurenčnost ter regionalni in sektorski razvoj. Za namen tega določanja bi morale države članice upoštevati kupno moč, dolgoročne nacionalne ravni in gibanje produktivnosti ter upoštevati tudi ravni plač, porazdelitve plač in rasti plač.Za določitev življenjskih stroškov z namenom doseganja dostojnega življenjskega standarda je lahko med drugimi instrumenti ključna košarica blaga in storitev po realnih cenah na nacionalni ravni. Poleg materialnih potreb, kot so hrana, oblačila in stanovanje, bi se lahko upoštevala tudi potreba po udejstvovanju v kulturnih, izobraževalnih in družbenih dejavnostih.
  Primerno je, da se določitev in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač obravnava ločeno od mehanizmov dohodkovne podpore. Države članice bi se morale pri oceni ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač opreti na kazalnike in z njimi povezane referenčne vrednosti. Države članice bi lahko izbirale med kazalniki, ki se običajno uporabljajo na mednarodni ravni, oziroma kazalniki, ki se uporabljajo na nacionalni ravni. Ocena bi lahko temeljila na referenčnih vrednostih, ki se običajno uporabljajo na mednarodni ravni, denimo razmerje med bruto minimalno plačo in 60 % bruto mediane plače ter razmerje med bruto minimalno plačo in 50 % bruto povprečne plače, česar trenutno ne izpolnjujejo vse države članice, ali pa razmerje med neto minimalno plačo in 50 % ali 60 % neto povprečne plače. Ocena bi lahko temeljila tudi na referenčnih vrednostih, povezanih s kazalniki na nacionalni ravni, kot sta primerjava neto minimalne plače s pragom revščine in kupna moč minimalnih plač. |
| --- | --- |

(28)

Minimalne plače se štejejo za ustrezne, če so poštene glede na porazdelitev plač v zadevni državi članici in če delavcem na podlagi delovnega razmerja za polni delovni čas zagotavljajo dostojen življenjski standard. Ustreznost zakonsko določenih minimalnih plač se določi in oceni v vsaki državi članici posebej glede na nacionalne socialno-ekonomske razmere, med katerimi so rast zaposlovanja, konkurenčnost ter regionalni in sektorski razvoj. Za namen tega določanja bi morale države članice upoštevati kupno moč, dolgoročne nacionalne ravni in gibanje produktivnosti ter upoštevati tudi ravni plač, porazdelitve plač in rasti plač.Za določitev življenjskih stroškov z namenom doseganja dostojnega življenjskega standarda je lahko med drugimi instrumenti ključna košarica blaga in storitev po realnih cenah na nacionalni ravni. Poleg materialnih potreb, kot so hrana, oblačila in stanovanje, bi se lahko upoštevala tudi potreba po udejstvovanju v kulturnih, izobraževalnih in družbenih dejavnostih.

Primerno je, da se določitev in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač obravnava ločeno od mehanizmov dohodkovne podpore. Države članice bi se morale pri oceni ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač opreti na kazalnike in z njimi povezane referenčne vrednosti. Države članice bi lahko izbirale med kazalniki, ki se običajno uporabljajo na mednarodni ravni, oziroma kazalniki, ki se uporabljajo na nacionalni ravni. Ocena bi lahko temeljila na referenčnih vrednostih, ki se običajno uporabljajo na mednarodni ravni, denimo razmerje med bruto minimalno plačo in 60 % bruto mediane plače ter razmerje med bruto minimalno plačo in 50 % bruto povprečne plače, česar trenutno ne izpolnjujejo vse države članice, ali pa razmerje med neto minimalno plačo in 50 % ali 60 % neto povprečne plače. Ocena bi lahko temeljila tudi na referenčnih vrednostih, povezanih s kazalniki na nacionalni ravni, kot sta primerjava neto minimalne plače s pragom revščine in kupna moč minimalnih plač.

| (29) | Brez poseganja v pristojnost držav članic, da določijo zakonsko določeno minimalno plačo ter dovolijo odstopanja in odbitke, je pomembno preprečiti široko uporabo odstopanj in odbitkov, saj imajo lahko negativen vpliv na ustreznost minimalnih plač. Zagotoviti bi bilo treba, da se pri odstopanjih in odbitkih spoštujeta načeli nediskriminacije in sorazmernosti. Odstopanja in odbitki bi zato morali imeti legitimen namen. Primer takih odbitkov je lahko izterjava previsoko plačanih zneskov ali odbitkov, ki jih odredi sodni ali upravni organ. Drugi odbitki, na primer za opremo, potrebno za opravljanje dela, ali odbitki za nadomestila v naravi, kot je nastanitev, pa utegnejo biti nesorazmerni. Poleg tega se nobena določba iz te direktive ne bi smela razumeti kot nalaganje obveznosti državam članicam, da uvedejo odstopanja ali odbitke od minimalnih plač. |
| --- | --- |

(29)

Brez poseganja v pristojnost držav članic, da določijo zakonsko določeno minimalno plačo ter dovolijo odstopanja in odbitke, je pomembno preprečiti široko uporabo odstopanj in odbitkov, saj imajo lahko negativen vpliv na ustreznost minimalnih plač. Zagotoviti bi bilo treba, da se pri odstopanjih in odbitkih spoštujeta načeli nediskriminacije in sorazmernosti. Odstopanja in odbitki bi zato morali imeti legitimen namen. Primer takih odbitkov je lahko izterjava previsoko plačanih zneskov ali odbitkov, ki jih odredi sodni ali upravni organ. Drugi odbitki, na primer za opremo, potrebno za opravljanje dela, ali odbitki za nadomestila v naravi, kot je nastanitev, pa utegnejo biti nesorazmerni. Poleg tega se nobena določba iz te direktive ne bi smela razumeti kot nalaganje obveznosti državam članicam, da uvedejo odstopanja ali odbitke od minimalnih plač.

| (30) | Za zagotovitev delovanja in spoštovanja nacionalnih okvirov zakonsko določenih minimalnih plač je potreben učinkovit sistem izvrševanja, vključno z zanesljivim spremljanjem, nadzorom in terenskimi inšpekcijskimi pregledi. Da bi se okrepila učinkovitost izvršilnih organov, je potrebno tudi tesno sodelovanje s socialnimi partnerji, med drugim pri obravnavanju ključnih izzivov, kot so izzivi, povezani z izkoriščevalsko oddajo naročil podizvajalcem, navidezno samozaposlitvijo, nebeleženjem nadurnega dela ali zdravstvenimi in varnostnimi tveganji zaradi večje delovne intenzivnosti. Razviti bi bilo treba tudi zmogljivosti izvršilnih organov, zlasti z usposabljanjem in usmerjanjem. Pomembna sredstva za odvračanje delodajalcev od kršitev so rutinski in nenapovedani obiski, sodni in upravni postopki ter sankcije v primeru kršitev. |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev delovanja in spoštovanja nacionalnih okvirov zakonsko določenih minimalnih plač je potreben učinkovit sistem izvrševanja, vključno z zanesljivim spremljanjem, nadzorom in terenskimi inšpekcijskimi pregledi. Da bi se okrepila učinkovitost izvršilnih organov, je potrebno tudi tesno sodelovanje s socialnimi partnerji, med drugim pri obravnavanju ključnih izzivov, kot so izzivi, povezani z izkoriščevalsko oddajo naročil podizvajalcem, navidezno samozaposlitvijo, nebeleženjem nadurnega dela ali zdravstvenimi in varnostnimi tveganji zaradi večje delovne intenzivnosti. Razviti bi bilo treba tudi zmogljivosti izvršilnih organov, zlasti z usposabljanjem in usmerjanjem. Pomembna sredstva za odvračanje delodajalcev od kršitev so rutinski in nenapovedani obiski, sodni in upravni postopki ter sankcije v primeru kršitev.

| (31) | Učinkovito izvajanje zaščite minimalne plače, ki je določena v pravnih določbah ali kolektivnih pogodbah, je bistveno pri podeljevanju in izvajanju pogodb o javnih naročilih in koncesijskih pogodb. Pri izvrševanju takih pogodb ali v nadaljnji podizvajalski verigi lahko dejansko pride do nespoštovanja kolektivnih pogodb, v katerih je zagotovljena zaščita minimalne plače, zaradi česar delavci prejmejo nižjo plačo od plače, dogovorjene v sektorskih kolektivnih pogodbah. Da bi se preprečili taki primeri, morajo javni naročniki ali naročniki v skladu s členoma 30(3) in 42(1) Direktive 2014/23/EU (8), členoma 18(2) in 71(1) Direktive 2014/24/EU (9) ter členoma 36(2) in 88(1) Direktive 2014/25/EU (10) Evropskega parlamenta in Sveta sprejeti ustrezne ukrepe, vključno z možnostjo uvedbe pogojev za izvedbo javnega naročila, ter zagotoviti, da gospodarski subjekti za svoje delavce uporabljajo plače, določene v kolektivnih pogodbah za zadevni sektor in geografsko območje, ter spoštujejo pravice delavcev in sindikatov iz Konvencije MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic iz leta 1948 ter Konvencije MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja iz leta 1949, kot je navedeno v navedenih direktivah, da se izpolnijo veljavne obveznosti na področju delovnega prava. Vendar pa ta direktiva ne ustvarja dodatnih obveznosti v zvezi z navedenimi direktivami. |
| --- | --- |

(31)

Učinkovito izvajanje zaščite minimalne plače, ki je določena v pravnih določbah ali kolektivnih pogodbah, je bistveno pri podeljevanju in izvajanju pogodb o javnih naročilih in koncesijskih pogodb. Pri izvrševanju takih pogodb ali v nadaljnji podizvajalski verigi lahko dejansko pride do nespoštovanja kolektivnih pogodb, v katerih je zagotovljena zaščita minimalne plače, zaradi česar delavci prejmejo nižjo plačo od plače, dogovorjene v sektorskih kolektivnih pogodbah. Da bi se preprečili taki primeri, morajo javni naročniki ali naročniki v skladu s členoma 30(3) in 42(1) Direktive 2014/23/EU (8), členoma 18(2) in 71(1) Direktive 2014/24/EU (9) ter členoma 36(2) in 88(1) Direktive 2014/25/EU (10) Evropskega parlamenta in Sveta sprejeti ustrezne ukrepe, vključno z možnostjo uvedbe pogojev za izvedbo javnega naročila, ter zagotoviti, da gospodarski subjekti za svoje delavce uporabljajo plače, določene v kolektivnih pogodbah za zadevni sektor in geografsko območje, ter spoštujejo pravice delavcev in sindikatov iz Konvencije MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic iz leta 1948 ter Konvencije MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja iz leta 1949, kot je navedeno v navedenih direktivah, da se izpolnijo veljavne obveznosti na področju delovnega prava. Vendar pa ta direktiva ne ustvarja dodatnih obveznosti v zvezi z navedenimi direktivami.

| (32) | Na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in v njej določenih omogočitvenih pogojev bi bilo treba za prosilce za finančno podporo iz skladov in programov Unije ustrezno uporabljati pravila za javna naročila in koncesije, vključno kar zadeva skladnost z določbami kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in v njej določenih omogočitvenih pogojev bi bilo treba za prosilce za finančno podporo iz skladov in programov Unije ustrezno uporabljati pravila za javna naročila in koncesije, vključno kar zadeva skladnost z določbami kolektivnih pogodb.

| (33) | Zanesljivo spremljanje in zbiranje podatkov sta bistvena za zagotovitev učinkovite zaščite minimalnih plač. Države članice se lahko za namene zbiranja podatkov oprejo na dovolj reprezentativne vzorčne raziskave, nacionalne podatkovne zbirke, usklajene podatke Eurostata in druge javno dostopne vire, kot je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj. V izjemnih primerih, ko točni podatki niso na voljo, lahko države članice uporabijo ocene. Delodajalci, zlasti mikropodjetja in druga MSP, ne bi smela nositi nepotrebnega upravnega bremena v zvezi z izvajanjem zahtev za zbiranje podatkov. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako drugo leto poročati o svoji analizi ravni in gibanj na področju ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač in pokritosti z njimi ter pokritosti s kolektivnimi pogajanji na podlagi podatkov in informacij, ki jih predložijo države članice.
  Poleg tega bi bilo treba napredek spremljati v okviru postopka usklajevanja ekonomskih politik in politik zaposlovanja na ravni Unije. Svet ali Komisija lahko od Odbora za zaposlovanje in Odbora za socialno zaščito v skladu s členom 150 oziroma 160 PDEU zahteva, da na svojem področju pristojnosti preučita, kako se razvija pokritost s kolektivnimi pogajanji in ustreznost minimalnih plač v državah članicah na podlagi poročila, ki ga pripravi Komisija, in drugih orodij za večstranski nadzor, kot je primerjalna analiza. Med takim pregledom morata odbora vključiti socialne partnerje na ravni Unije, vključno z medsektorskimi socialnimi partnerji, v skladu s členom 150 oziroma 160 PDEU. |
| --- | --- |

(33)

Zanesljivo spremljanje in zbiranje podatkov sta bistvena za zagotovitev učinkovite zaščite minimalnih plač. Države članice se lahko za namene zbiranja podatkov oprejo na dovolj reprezentativne vzorčne raziskave, nacionalne podatkovne zbirke, usklajene podatke Eurostata in druge javno dostopne vire, kot je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj. V izjemnih primerih, ko točni podatki niso na voljo, lahko države članice uporabijo ocene. Delodajalci, zlasti mikropodjetja in druga MSP, ne bi smela nositi nepotrebnega upravnega bremena v zvezi z izvajanjem zahtev za zbiranje podatkov. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako drugo leto poročati o svoji analizi ravni in gibanj na področju ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač in pokritosti z njimi ter pokritosti s kolektivnimi pogajanji na podlagi podatkov in informacij, ki jih predložijo države članice.

Poleg tega bi bilo treba napredek spremljati v okviru postopka usklajevanja ekonomskih politik in politik zaposlovanja na ravni Unije. Svet ali Komisija lahko od Odbora za zaposlovanje in Odbora za socialno zaščito v skladu s členom 150 oziroma 160 PDEU zahteva, da na svojem področju pristojnosti preučita, kako se razvija pokritost s kolektivnimi pogajanji in ustreznost minimalnih plač v državah članicah na podlagi poročila, ki ga pripravi Komisija, in drugih orodij za večstranski nadzor, kot je primerjalna analiza. Med takim pregledom morata odbora vključiti socialne partnerje na ravni Unije, vključno z medsektorskimi socialnimi partnerji, v skladu s členom 150 oziroma 160 PDEU.

| (34) | Delavci bi morali imeti enostaven dostop do celovitih informacij o zakonsko določenih minimalnih plačah in zaščiti minimalne plače, določene v splošno veljavnih kolektivnih pogodbah, da se zagotovita preglednost in predvidljivost v zvezi z njihovimi delovnimi pogoji, tudi za invalide, v skladu z Direktivo (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(34)

Delavci bi morali imeti enostaven dostop do celovitih informacij o zakonsko določenih minimalnih plačah in zaščiti minimalne plače, določene v splošno veljavnih kolektivnih pogodbah, da se zagotovita preglednost in predvidljivost v zvezi z njihovimi delovnimi pogoji, tudi za invalide, v skladu z Direktivo (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (35) | Delavci ter njihovi predstavniki, vključno s tistimi, ki so člani sindikatov ali sindikalni zastopniki, bi morali imeti možnost uveljavljati svojo pravico do obrambe, kadar so njihove pravice v zvezi z zaščito minimalne plače določene v nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah in so bile kršene. Da delavci ne bi bili prikrajšani za svoje pravice, ki so določene v nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah, in brez poseganja v posebne oblike pravnega varstva in reševanja sporov, ki so določene v kolektivnih pogodbah, vključno s sistemi reševanja kolektivnih sporov, bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bodo imeli delavci dostop do učinkovitega, hitrega in nepristranskega reševanja sporov ter pravico do pravnega varstva ter učinkovite sodne in/ali upravne zaščite pred kakršnokoli obliko škode, če se odločijo uveljavljati svojo pravico do obrambe. Sodelovanje socialnih partnerjev pri nadaljnjem razvoju nepristranskih mehanizmov za reševanje sporov v državah članicah je lahko koristno. Delavci bi morali biti obveščeni o mehanizmih pravnega varstva za namen uveljavljanja svoje pravice do pravnega varstva. |
| --- | --- |

(35)

Delavci ter njihovi predstavniki, vključno s tistimi, ki so člani sindikatov ali sindikalni zastopniki, bi morali imeti možnost uveljavljati svojo pravico do obrambe, kadar so njihove pravice v zvezi z zaščito minimalne plače določene v nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah in so bile kršene. Da delavci ne bi bili prikrajšani za svoje pravice, ki so določene v nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah, in brez poseganja v posebne oblike pravnega varstva in reševanja sporov, ki so določene v kolektivnih pogodbah, vključno s sistemi reševanja kolektivnih sporov, bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bodo imeli delavci dostop do učinkovitega, hitrega in nepristranskega reševanja sporov ter pravico do pravnega varstva ter učinkovite sodne in/ali upravne zaščite pred kakršnokoli obliko škode, če se odločijo uveljavljati svojo pravico do obrambe. Sodelovanje socialnih partnerjev pri nadaljnjem razvoju nepristranskih mehanizmov za reševanje sporov v državah članicah je lahko koristno. Delavci bi morali biti obveščeni o mehanizmih pravnega varstva za namen uveljavljanja svoje pravice do pravnega varstva.

| (36) | Komisija bi morala opraviti oceno, ki bi bila podlaga za pregled učinkovitega izvajanja te direktive. Evropski parlament in Svet bi morala biti obveščena o rezultatih tega pregleda. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala opraviti oceno, ki bi bila podlaga za pregled učinkovitega izvajanja te direktive. Evropski parlament in Svet bi morala biti obveščena o rezultatih tega pregleda.

| (37) | Čeprav so bile reforme in ukrepi, ki so jih sprejele države članice za spodbujanje ustrezne zaščite minimalne plače delavcev, korak v pravo smer, niso bili vedno celoviti in sistematični. Poleg tega lahko ukrepanje na ravni Unije za izboljšanje ustreznosti minimalnih plač in pokritosti z njimi prispeva k nadaljnjemu izboljševanju življenjskih razmer in delovnih pogojev v Uniji ter omilitvi morebitnih pomislekov glede negativnih gospodarskih učinkov, izhajajočih iz ločenih ukrepov držav članic. Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(37)

Čeprav so bile reforme in ukrepi, ki so jih sprejele države članice za spodbujanje ustrezne zaščite minimalne plače delavcev, korak v pravo smer, niso bili vedno celoviti in sistematični. Poleg tega lahko ukrepanje na ravni Unije za izboljšanje ustreznosti minimalnih plač in pokritosti z njimi prispeva k nadaljnjemu izboljševanju življenjskih razmer in delovnih pogojev v Uniji ter omilitvi morebitnih pomislekov glede negativnih gospodarskih učinkov, izhajajočih iz ločenih ukrepov držav članic. Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (38) | Ta direktiva kot minimalne zahteve določa postopkovne obveznosti in tako ne posega v pravico držav članic, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše določbe. Pravice, pridobljene na podlagi obstoječega nacionalnega pravnega okvira, bi se morale uporabljati še naprej, razen če se s to direktivo uvedejo ugodnejše določbe. Izvajanja te direktive ni mogoče uporabiti za zmanjšanje obstoječih pravic delavcev niti ne more ta direktiva biti podlaga za zmanjšanje splošne ravni varstva, ki jo imajo delavci na področju, ki ga zajema ta direktiva, zlasti ne za zniževanje ali odpravo minimalnih plač. |
| --- | --- |

(38)

Ta direktiva kot minimalne zahteve določa postopkovne obveznosti in tako ne posega v pravico držav članic, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše določbe. Pravice, pridobljene na podlagi obstoječega nacionalnega pravnega okvira, bi se morale uporabljati še naprej, razen če se s to direktivo uvedejo ugodnejše določbe. Izvajanja te direktive ni mogoče uporabiti za zmanjšanje obstoječih pravic delavcev niti ne more ta direktiva biti podlaga za zmanjšanje splošne ravni varstva, ki jo imajo delavci na področju, ki ga zajema ta direktiva, zlasti ne za zniževanje ali odpravo minimalnih plač.

| (39) | Države članice bi se morale pri izvajanju te direktive izogibati uvajanju nepotrebnih upravnih, finančnih in pravnih omejitev, zlasti če zavirajo ustanavljanje in razvoj MSP. Države članice se zato spodbuja, naj ocenijo učinek svojih ukrepov za prenos v nacionalno zakonodajo na MSP, da bi zagotovile, da taka podjetja niso nesorazmerno prizadeta, pri čemer se posebna pozornost nameni mikropodjetjem in upravnemu bremenu, ter objavijo rezultate takih ocen. Če države članice ugotovijo, da so MSP zaradi ukrepov za prenos v nacionalno zakonodajo nesorazmerno prizadeta, bi morale razmisliti o uvedbi ukrepov za podporo MSP pri prilagajanju njihove strukture prejemkov novim zahtevam. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi se morale pri izvajanju te direktive izogibati uvajanju nepotrebnih upravnih, finančnih in pravnih omejitev, zlasti če zavirajo ustanavljanje in razvoj MSP. Države članice se zato spodbuja, naj ocenijo učinek svojih ukrepov za prenos v nacionalno zakonodajo na MSP, da bi zagotovile, da taka podjetja niso nesorazmerno prizadeta, pri čemer se posebna pozornost nameni mikropodjetjem in upravnemu bremenu, ter objavijo rezultate takih ocen. Če države članice ugotovijo, da so MSP zaradi ukrepov za prenos v nacionalno zakonodajo nesorazmerno prizadeta, bi morale razmisliti o uvedbi ukrepov za podporo MSP pri prilagajanju njihove strukture prejemkov novim zahtevam.

| (40) | Uredbi (EU) 2021/240 (13) in (EU) 2021/1057 (14) Evropskega parlamenta in Sveta sta državam članicam na voljo za pripravo ali izboljšanje tehničnih vidikov okvirov minimalne plače, vključno glede ocene ustreznosti, spremljanja in zbiranja podatkov, povečanja dostopa ter izvrševanja in splošne krepitve zmogljivosti v zvezi z izvajanjem teh okvirov. Države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/1057 dodelijo ustrezen znesek za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev – |
| --- | --- |

(40)

Uredbi (EU) 2021/240 (13) in (EU) 2021/1057 (14) Evropskega parlamenta in Sveta sta državam članicam na voljo za pripravo ali izboljšanje tehničnih vidikov okvirov minimalne plače, vključno glede ocene ustreznosti, spremljanja in zbiranja podatkov, povečanja dostopa ter izvrševanja in splošne krepitve zmogljivosti v zvezi z izvajanjem teh okvirov. Države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/1057 dodelijo ustrezen znesek za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Zaradi izboljšanja življenjskih razmer in delovnih pogojev v Uniji, zlasti z vidika ustreznosti minimalnih plač delavcev, da se prispeva k socialni konvergenci navzgor in zmanjša plačna neenakost, ta direktiva določa okvir za:

| (a) | ustreznost zakonsko določenih minimalnih plač, da se dosežejo dostojne življenjske razmere in delovni pogoji; |
| --- | --- |

(a)

ustreznost zakonsko določenih minimalnih plač, da se dosežejo dostojne življenjske razmere in delovni pogoji;

| (b) | spodbujanje kolektivnih pogajanj o določanju plač; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje kolektivnih pogajanj o določanju plač;

| (c) | izboljšanje dejanskega dostopa delavcev do pravic do zaščite minimalne plače, kadar je to določeno v nacionalnem pravu in/ali kolektivnih pogodbah. |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje dejanskega dostopa delavcev do pravic do zaščite minimalne plače, kadar je to določeno v nacionalnem pravu in/ali kolektivnih pogodbah.

2.   Ta direktiva ne posega v polno spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev ter njihove pravice do pogajanj o kolektivnih pogodbah in njihovega sklepanja.

3.   V skladu s členom 153(5) PDEU ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic za določitev ravni minimalnih plač in v njihovo odločitev, da predpišejo zakonsko določene minimalne plače, spodbujajo dostop do zaščite minimalne plače, ki je določena v kolektivnih pogodbah, ali oboje.

4.   Uporaba te direktive je v celoti skladna s pravico do kolektivnih pogajanj. Nobena določba v tej direktivi se ne razume kot nalaganje obveznosti kateri koli državi članici:

| (a) | v kateri je oblikovanje plač zagotovljeno izključno s kolektivnimi pogodbami, da uvede zakonsko določeno minimalno plačo, ali |
| --- | --- |

(a)

v kateri je oblikovanje plač zagotovljeno izključno s kolektivnimi pogodbami, da uvede zakonsko določeno minimalno plačo, ali

| (b) | da razglasi splošno veljavnost katere koli kolektivne pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

da razglasi splošno veljavnost katere koli kolektivne pogodbe.

5.   Za akte, s katerimi država članica izvaja ukrepe v zvezi z minimalnimi plačami pomorščakov, ki jih periodično določa Skupna pomorska komisija ali drug organ, ki ga pooblasti upravni organ Mednarodnega urada za delo, poglavje II te direktive ne velja. Ti akti ne posegajo v pravico do kolektivnih pogajanj in v možnost sprejetja višjih ravni minimalne plače.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za delavce v Uniji, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje, kakor je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v posamezni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „minimalna plača“ pomeni minimalno plačilo, določeno z zakonom ali kolektivnimi pogodbami, ki ga mora delodajalec, tudi v javnem sektorju, plačati delavcem za delo, opravljeno v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(1)

„minimalna plača“ pomeni minimalno plačilo, določeno z zakonom ali kolektivnimi pogodbami, ki ga mora delodajalec, tudi v javnem sektorju, plačati delavcem za delo, opravljeno v določenem obdobju;

| (2) | „zakonsko določena minimalna plača“ pomeni minimalno plačo, določeno z zakonom ali drugimi zavezujočimi pravnimi določbami, z izjemo minimalnih plač, določenih s kolektivnimi pogodbami, razglašenimi za splošno veljavne, v zvezi s katerimi organ, ki jih razglaša, nima nikakršne diskrecijske pravice glede vsebine določb, ki se uporabijo; |
| --- | --- |

(2)

„zakonsko določena minimalna plača“ pomeni minimalno plačo, določeno z zakonom ali drugimi zavezujočimi pravnimi določbami, z izjemo minimalnih plač, določenih s kolektivnimi pogodbami, razglašenimi za splošno veljavne, v zvezi s katerimi organ, ki jih razglaša, nima nikakršne diskrecijske pravice glede vsebine določb, ki se uporabijo;

| (3) | „kolektivna pogajanja“ pomeni vsa pogajanja, ki v skladu z nacionalnim pravom in prakso posameznih držav članic potekajo med delodajalcem, skupino delodajalcev ali eno ali več organizacijami delodajalcev na eni strani in enim ali več sindikati na drugi strani, za določitev delovnih pogojev in pogojev zaposlitve; |
| --- | --- |

(3)

„kolektivna pogajanja“ pomeni vsa pogajanja, ki v skladu z nacionalnim pravom in prakso posameznih držav članic potekajo med delodajalcem, skupino delodajalcev ali eno ali več organizacijami delodajalcev na eni strani in enim ali več sindikati na drugi strani, za določitev delovnih pogojev in pogojev zaposlitve;

| (4) | „kolektivna pogodba“ pomeni pisni sporazum o določbah o delovnih pogojih in pogojih zaposlitve, ki ga sklenejo socialni partnerji, ki so pooblaščeni za pogajanja v imenu delavcev oziroma delodajalcev v skladu z nacionalnim pravom in prakso, vključno s kolektivnimi pogodbami, razglašenimi za splošno veljavne; |
| --- | --- |

(4)

„kolektivna pogodba“ pomeni pisni sporazum o določbah o delovnih pogojih in pogojih zaposlitve, ki ga sklenejo socialni partnerji, ki so pooblaščeni za pogajanja v imenu delavcev oziroma delodajalcev v skladu z nacionalnim pravom in prakso, vključno s kolektivnimi pogodbami, razglašenimi za splošno veljavne;

| (5) | „pokritost s kolektivnimi pogajanji“ pomeni delež delavcev na nacionalni ravni, za katere se uporablja kolektivna pogodba, ki se izračuna kot razmerje med: številom delavcev, zajetih v kolektivnih pogodbah, in številom delavcev, katerih delovni pogoji se lahko urejajo s kolektivnimi pogodbami v skladu z nacionalnim pravom in prakso. |
| --- | --- |

(5)

„pokritost s kolektivnimi pogajanji“ pomeni delež delavcev na nacionalni ravni, za katere se uporablja kolektivna pogodba, ki se izračuna kot razmerje med: številom delavcev, zajetih v kolektivnih pogodbah, in številom delavcev, katerih delovni pogoji se lahko urejajo s kolektivnimi pogodbami v skladu z nacionalnim pravom in prakso.

Člen 4

Spodbujanje kolektivnih pogajanj o določanju plač

1.   Da bi se povečala pokritost s kolektivnimi pogajanji in olajšalo uveljavljanje pravice do kolektivnih pogajanj o določanju plač, države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnim pravom in prakso:

| (a) | spodbujajo vzpostavitev in krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev za sodelovanje v kolektivnih pogajanjih o določanju plač, še posebej na sektorski ali medpanožni ravni; |
| --- | --- |

(a)

spodbujajo vzpostavitev in krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev za sodelovanje v kolektivnih pogajanjih o določanju plač, še posebej na sektorski ali medpanožni ravni;

| (b) | spodbujajo konstruktivna, smiselna in informirana pogajanja o plačah med socialnimi partnerji pod enakimi pogoji, pri čemer imata obe strani dostop do ustreznih informacij, da lahko opravljata svoje naloge v zvezi s kolektivnimi pogajanji o določanju plač; |
| --- | --- |

(b)

spodbujajo konstruktivna, smiselna in informirana pogajanja o plačah med socialnimi partnerji pod enakimi pogoji, pri čemer imata obe strani dostop do ustreznih informacij, da lahko opravljata svoje naloge v zvezi s kolektivnimi pogajanji o določanju plač;

| (c) | po potrebi sprejmejo ukrepe za zaščito uveljavljanja pravice do kolektivnih pogajanj o določanju plač ter za zaščito delavcev in predstavnikov sindikatov pred dejanji, ki bi jih diskriminirala pri zaposlovanju, ker sodelujejo ali želijo sodelovati v kolektivnih pogajanjih o določanju plač; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi sprejmejo ukrepe za zaščito uveljavljanja pravice do kolektivnih pogajanj o določanju plač ter za zaščito delavcev in predstavnikov sindikatov pred dejanji, ki bi jih diskriminirala pri zaposlovanju, ker sodelujejo ali želijo sodelovati v kolektivnih pogajanjih o določanju plač;

| (d) | za spodbujanje kolektivnih pogajanj o določanju plač po potrebi sprejmejo ukrepe za zaščito sindikatov in organizacij delodajalcev, ki sodelujejo ali želijo sodelovati v kolektivnih pogajanjih, pred vsakršnim medsebojnim vmešavanjem ali vmešavanjem zastopnikov ali članov v njihovo ustanavljanje, delovanje ali upravljanje. |
| --- | --- |

(d)

za spodbujanje kolektivnih pogajanj o določanju plač po potrebi sprejmejo ukrepe za zaščito sindikatov in organizacij delodajalcev, ki sodelujejo ali želijo sodelovati v kolektivnih pogajanjih, pred vsakršnim medsebojnim vmešavanjem ali vmešavanjem zastopnikov ali članov v njihovo ustanavljanje, delovanje ali upravljanje.

2.   Poleg tega vsaka država članica, v kateri stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji ne dosega praga 80 %, določi okvir omogočitvenih pogojev za kolektivna pogajanja, bodisi z zakonom po posvetovanju s socialnimi partnerji bodisi v dogovoru z njimi. Ta država članica pripravi tudi akcijski načrt za spodbujanje kolektivnih pogajanj. Država članica pripravi takšen akcijski načrt po posvetovanju s socialnimi partnerji ali v dogovoru z njimi ali po skupni zahtevi socialnih partnerjev po dogovoru med njimi. V akcijskem načrtu se določijo jasen časovni okvir in konkretni ukrepi za postopno povečanje stopnje pokritosti s kolektivnimi pogajanji ob polnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev. Država članica akcijski načrt redno pregleduje in ga po potrebi posodobi. Kadar država članica akcijski načrt posodobi, to stori po posvetovanju s socialnimi partnerji ali v dogovoru z njimi ali po skupni zahtevi socialnih partnerjev po dogovoru med njimi. V vsakem primeru se tak akcijski načrt pregleda najmanj vsakih pet let. Akcijski načrt in vsaka njegova posodobitev se objavi in priglasi Komisiji.

POGLAVJE II

ZAKONSKO DOLOČENE MINIMALNE PLAČE

Člen 5

Postopek za določitev ustrezne zakonsko določene minimalne plače

1.   Države članice z zakonsko določenimi minimalnimi plačami vzpostavijo potrebne postopke za določanje in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač. To določanje in posodabljanje vodijo merila za prispevanje k njihovi ustreznosti, z namenom, da se zagotovi dostojen življenjski standard, zmanjša revščina zaposlenih ter spodbudi socialna kohezija in navzgor usmerjena socialna konvergenca ter zmanjšajo razlike v plačah med spoloma. Države članice v skladu s svojimi nacionalnimi praksami ta merila opredelijo bodisi v ustreznem nacionalnem pravu, odločbah pristojnih organov ali tristranskih sporazumih. Merila se opredelijo tako, da so jasna. Države članice se lahko odločijo o relativni teži teh meril, vključno z elementi iz odstavka 2, ob upoštevanju svojih nacionalnih socialno-ekonomskih razmer.

2.   Nacionalna merila iz odstavka 1 vključujejo vsaj naslednje elemente:

| (a) | kupno moč zakonsko določenih minimalnih plač ob upoštevanju življenjskih stroškov; |
| --- | --- |

(a)

kupno moč zakonsko določenih minimalnih plač ob upoštevanju življenjskih stroškov;

| (b) | splošno raven plač in njihovo porazdelitev; |
| --- | --- |

(b)

splošno raven plač in njihovo porazdelitev;

| (c) | stopnjo rasti plač; |
| --- | --- |

(c)

stopnjo rasti plač;

| (d) | dolgoročne nacionalne ravni in gibanje produktivnosti. |
| --- | --- |

(d)

dolgoročne nacionalne ravni in gibanje produktivnosti.

3.   Brez poseganja v obveznosti iz tega člena lahko države članice dodatno uporabijo samodejni mehanizem za prilagoditve zakonsko določenih minimalnih plač indeksaciji na podlagi vseh ustreznih meril ter v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso, pod pogojem, da uporaba tega mehanizma ne povzroči znižanja zakonsko določene minimalne plače.

4.   Države članice se pri svoji oceni ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač opirajo na okvirne referenčne vrednosti. Zato lahko uporabijo okvirne referenčne vrednosti, ki se običajno uporabljajo na mednarodni ravni, kot so 60 % bruto mediane plače in 50 % bruto povprečne plače in/ali okvirne referenčne vrednosti, uporabljene na nacionalni ravni.

5.   Države članice zagotovijo, da se zakonsko določene minimalne plače redno in pravočasno posodabljajo vsaj vsaki dve leti, za države članice, ki uporabljajo samodejni mehanizem indeksacije iz odstavka 3, pa vsaj vsaka štiri leta.

6.   Vsaka država članica imenuje ali ustanovi enega ali več posvetovalnih organov, ki svetujejo pristojnim organom o vprašanjih v zvezi z zakonsko določenimi minimalnimi plačami, in skrbi za njihovo operativno delovanje.

Člen 6

Odstopanja in odbitki

1.   Kadar države članice za določene skupine delavcev dovolijo različne stopnje zakonsko določene minimalne plače ali odbitke, s katerimi se plačilo zniža pod raven ustrezne zakonsko določene minimalne plače, zagotovijo, da se pri teh odstopanjih in odbitkih spoštujeta načeli nediskriminacije in sorazmernosti, pri čemer mora biti slednje utemeljeno z legitimnim ciljem.

2.   Nobena določba iz te direktive se ne razume kot nalaganje obveznosti državam članicam, da uvedejo odstopanja ali odbitke od zakonsko določenih minimalnih plač.

Člen 7

Vključevanje socialnih partnerjev v določanje in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so socialni partnerji pravočasno in učinkovito vključeni v določanje in posodabljanje zakonsko določenih minimalnih plač, in sicer tako, da je zagotovljeno njihovo prostovoljno sodelovanje v razpravah skozi ves proces odločanja, vključno s sodelovanjem v posvetovalnih organih iz člena 5(6) in zlasti kar zadeva:

| (a) | izbor in uporabo meril za določitev ravni zakonsko določene minimalne plače ter določitev formule za samodejno indeksacijo in njene spremembe, kadar takšna formula obstaja, iz člena 5(1), (2) in (3); |
| --- | --- |

(a)

izbor in uporabo meril za določitev ravni zakonsko določene minimalne plače ter določitev formule za samodejno indeksacijo in njene spremembe, kadar takšna formula obstaja, iz člena 5(1), (2) in (3);

| (b) | izbor in uporabo okvirnih referenčnih vrednosti iz člena 5(4) za oceno ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač; |
| --- | --- |

(b)

izbor in uporabo okvirnih referenčnih vrednosti iz člena 5(4) za oceno ustreznosti zakonsko določenih minimalnih plač;

| (c) | posodobitve zakonsko določenih minimalnih plač iz člena 5(5); |
| --- | --- |

(c)

posodobitve zakonsko določenih minimalnih plač iz člena 5(5);

| (d) | določitev odstopanj in odbitkov pri zakonsko določenih minimalnih plačah iz člena 6; |
| --- | --- |

(d)

določitev odstopanj in odbitkov pri zakonsko določenih minimalnih plačah iz člena 6;

| (e) | odločitve o zbiranju podatkov in izvajanju študij in analiz za zagotavljanje informacij organom in drugim relevantnim stranem, ki sodelujejo pri določanju zakonsko določene minimalne plače. |
| --- | --- |

(e)

odločitve o zbiranju podatkov in izvajanju študij in analiz za zagotavljanje informacij organom in drugim relevantnim stranem, ki sodelujejo pri določanju zakonsko določene minimalne plače.

Člen 8

Dejanski dostop delavcev do zakonsko določenih minimalnih plač

Države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji sprejmejo naslednje ukrepe za izboljšanje dejanskega dostopa delavcev do zaščite zakonsko določene minimalne plače, kot je ustrezno, po potrebi tudi z okrepljenim izvrševanjem:

| (a) | zagotovijo učinkovite, sorazmerne in nediskriminatorne nadzore in terenske inšpekcijske preglede, ki jih opravljajo inšpektorati za delo ali organi, pristojni za izvrševanje zakonsko določenih minimalnih plač; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo učinkovite, sorazmerne in nediskriminatorne nadzore in terenske inšpekcijske preglede, ki jih opravljajo inšpektorati za delo ali organi, pristojni za izvrševanje zakonsko določenih minimalnih plač;

| (b) | razvijajo zmogljivost izvršilnih organov, zlasti z usposabljanjem in usmerjanjem, da se proaktivno usmerijo v delodajalce, ki ne spoštujejo predpisov, in jih preganjajo. |
| --- | --- |

(b)

razvijajo zmogljivost izvršilnih organov, zlasti z usposabljanjem in usmerjanjem, da se proaktivno usmerijo v delodajalce, ki ne spoštujejo predpisov, in jih preganjajo.

POGLAVJE III

HORIZONTALNE DOLOČBE

Člen 9

Javna naročila

Države članice v skladu z direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da gospodarski subjekti in njihovi podizvajalci pri podeljevanju in izvajanju pogodb o javnih naročilih ali koncesijskih pogodb izpolnjujejo veljavne obveznosti glede plač, o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja o določanju plač na področju socialnega in delovnega prava, ki so določene s pravom Unije, nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami ali z določbami mednarodnega socialnega in delovnega prava, vključno s Konvencijo MOD št. 87 o sindikalni svobodi in zaščiti sindikalnih pravic iz leta 1948 in Konvencijo MOD št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja iz leta 1949.

Člen 10

Spremljanje in zbiranje podatkov

1.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so na voljo učinkovita orodja za zbiranje podatkov za spremljanje zaščite minimalne plače.

2.   Države članice Komisiji vsako drugo leto pred 1. oktobrom leta poročanja sporočijo naslednje podatke in informacije:

| (a) | stopnjo in razvoj pokritosti s kolektivnimi pogajanji; |
| --- | --- |

(a)

stopnjo in razvoj pokritosti s kolektivnimi pogajanji;

| (b) | za zakonsko določene minimalne plače:






  (i) | raven zakonsko določene minimalne plače in delež zajetih delavcev; |
| --- | --- | --- |

(b)

za zakonsko določene minimalne plače:

(i)

raven zakonsko določene minimalne plače in delež zajetih delavcev;

| (ii) | opis obstoječih odstopanj in odbitkov ter razlogov za njihovo uvedbo in delež delavcev, zajetih v odstopanjih, kolikor so ti podatki na voljo; |
| --- | --- |

(ii)

opis obstoječih odstopanj in odbitkov ter razlogov za njihovo uvedbo in delež delavcev, zajetih v odstopanjih, kolikor so ti podatki na voljo;

| (c) | za zaščito minimalne plače, ki je določena samo v kolektivnih pogodbah:






  (i) | najnižje plačne stopnje, določene v kolektivnih pogodbah za zaposlene z nizkimi dohodki, ali ocenjene stopnje, če odgovorni nacionalni organi nimajo na voljo točnih podatkov, in delež delavcev, ki jih te stopnje zajemajo, ali ocenjen delež, če odgovornim nacionalnim organom niso na voljo točni podatki; |
| --- | --- | --- |

(c)

za zaščito minimalne plače, ki je določena samo v kolektivnih pogodbah:

(i)

najnižje plačne stopnje, določene v kolektivnih pogodbah za zaposlene z nizkimi dohodki, ali ocenjene stopnje, če odgovorni nacionalni organi nimajo na voljo točnih podatkov, in delež delavcev, ki jih te stopnje zajemajo, ali ocenjen delež, če odgovornim nacionalnim organom niso na voljo točni podatki;

| (ii) | raven plač, izplačanih delavcem, ki jih kolektivne pogodbe ne zajemajo, in njeno razmerje do ravni plač, izplačanih delavcem, zajetim v kolektivnih pogodbah. |
| --- | --- |

(ii)

raven plač, izplačanih delavcem, ki jih kolektivne pogodbe ne zajemajo, in njeno razmerje do ravni plač, izplačanih delavcem, zajetim v kolektivnih pogodbah.

Države članice, za katere veljajo obveznosti poročanja iz prvega pododstavka, točka (c), sporočijo podatke iz točke (i) vsaj za sektorske, geografske in druge kolektivne pogodbe več delodajalcev, vključno s kolektivnimi pogodbami, razglašenimi za splošno veljavne.

Države članice statistične podatke in informacije iz tega odstavka, kolikor so na voljo, predložijo razčlenjene po spolu, starosti, invalidnosti, velikosti podjetja in sektorju.

Prvo poročilo zajema leta 2021, 2022 in 2023 in se predloži do 1. oktobra 2025. Države članice lahko izpustijo statistične podatke in informacije, ki niso na voljo pred 15. novembrom 2024.

3.   Komisija analizira podatke in informacije, ki jih države članice predložijo v poročilih iz odstavka 2 tega člena, in akcijske načrte iz člena 4(2). O tem vsako drugo leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu ter sočasno objavi podatke in informacije, ki so jih posredovale države članice.

Člen 11

Informacije o zaščiti minimalne plače

Države članice zagotovijo, da so informacije o zakonsko določenih minimalnih plačah in zaščiti minimalne plače, ki je določena v splošno veljavnih kolektivnih pogodbah, vključno z informacijami o mehanizmih pravnega varstva, javno dostopne, po potrebi v najpomembnejšem jeziku, ki ga določi država članica, na celovit in lahko dostopen način, tudi za invalide.

Člen 12

Pravica do pravnega varstva in zaščita pred neugodno obravnavo ali neugodnimi posledicami

1.   Države članice brez poseganja v posebne oblike pravnega varstva in reševanja sporov, ki so določene, kadar je ustrezno, v kolektivnih pogodbah, zagotovijo, da imajo delavci, vključno s tistimi, katerih delovno razmerje je prenehalo, dostop do učinkovitega, hitrega in nepristranskega reševanja sporov ter pravico do pravnega varstva, kadar so kršene njihove pravice v zvezi z zakonsko določeno minimalno plačo ali zaščito minimalne plače, kadar so te pravice določene v nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zaščito delavcev in njihovih predstavnikov, vključno s tistimi, ki so člani sindikatov ali sindikalni zastopniki, pred kakršno koli neugodno obravnavo s strani delodajalca in pred kakršnimi koli neugodnimi posledicami zaradi morebitne pritožbe, vložene pri delodajalcu, ali zaradi katerega koli postopka, katerega namen je doseči skladnost v primeru kršenja pravic v zvezi z zaščito minimalne plače, kadar so te pravice določene v nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah.

Člen 13

Sankcije

Države članice določijo pravila o sankcijah, ki se uporabljajo za kršitve pravic in obveznosti, ki spadajo na področje uporabe te direktive, kadar so te pravice in obveznosti določene v nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah. V državah članicah, kjer ni zakonsko določene minimalne plače, lahko ta pravila vsebujejo ali so omejena na napotitev na odškodnino in/ali pogodbene kazni, ki so po možnosti določene v pravilih o izvrševanju kolektivnih pogodb. Sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Razširjanje informacij

Države članice zagotovijo, da so delavci in delodajalci, vključno z MSP, seznanjeni z nacionalnimi ukrepi, s katerimi se prenaša ta direktiva, pa tudi z ustreznimi že veljavnimi določbami v zvezi s predmetom urejanja iz člena 1.

Člen 15

Ocena in pregled

Komisija do 15. novembra 2029 po posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji na ravni Unije opravi oceno te Direktive. Nato Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o pregledu izvajanja te direktive in po potrebi predlaga zakonodajne spremembe.

Člen 16

Prepoved poslabšanja položaja in ugodnejše določbe

1.   Ta direktiva ni podlaga za zniževanje splošne ravni varstva, ki se delavcem v državi članici že zagotavlja, zlasti kar zadeva zniževanje ali odpravo minimalnih plač.

2.   Ta direktiva ne vpliva na pravico države članice, da uporablja ali uvede zakone in druge predpise, ki so za delavce ugodnejši, ali da spodbuja ali dovoli uporabo kolektivnih pogodb, ki so za delavce ugodnejše. Ne sme se je razumeti tako, da državi članici preprečuje, da bi zvišala zakonsko določene minimalne plače.

3.   Ta direktiva ne posega v pravice, ki jih imajo delavci na podlagi drugih pravnih aktov Unije.

Člen 17

Prenos in izvajanje

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 15. novembra 2024. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom in prakso sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev dejanskega vključevanja socialnih partnerjev z namenom izvajanja te direktive. Zato lahko to izvajanje v celoti ali delno zaupajo socialnim partnerjem, vključno z izdelavo akcijskega načrta v skladu s členom 4(2), na skupno zahtevo socialnih partnerjev. Pri tem države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so obveznosti, ki jih ta direktiva določa, vedno izpolnjene.

4.   V sporočilu iz odstavka 2 se opiše, kako so socialni partnerji vključeni v izvajanje te direktive.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 19. oktobra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  Mnenje z dne 25. marca 2021 (UL C 220, 9.6.2021, str. 106).

1

(2)  Mnenje z dne 19. marca 2021 (UL C 175, 7.5.2021, str. 89).

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. septembra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. oktobra 2022.

3

(4)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 391.

4

(5)  Sklep Sveta (EU) 2020/1512 z dne 13. oktobra 2020 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 344, 19.10.2020, str. 22).

5

(6)  Odločba Sveta 2007/431/ES z dne 7. junija 2007 o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (UL L 161, 22.6.2007, str. 63).

6

(7)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

7

(8)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

9

(10)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

11

(12)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

14

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/48

---

UREDBA SVETA (EU) 2022/2042

z dne 24. oktobra 2022

o spremembi Uredbe (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2022/2052 z dne 24. oktobra 2022 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (1),

ob upoštevanju skupnega predloga Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 1284/2009 (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa Sveta 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 1284/2009 (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa Sveta 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji.

| (2) | Sklep (SZVP) 2022/2052 uvaja spremembo naslova Sklepa 2010/638/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Sklep (SZVP) 2022/2052 uvaja spremembo naslova Sklepa 2010/638/SZVP.

| (3) | Za izvajanje Sklepa (SZVP) 2022/2052 je zato potreben regulativni ukrep na ravni Unije, s katerim se zlasti zagotovi, da ga gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljajo. |
| --- | --- |

(3)

Za izvajanje Sklepa (SZVP) 2022/2052 je zato potreben regulativni ukrep na ravni Unije, s katerim se zlasti zagotovi, da ga gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljajo.

| (4) | Uredbo (EU) št. 1284/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 1284/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslov Uredbe (EU) št. 1284/2009 se nadomesti z naslednjim:

„Uredba Sveta (EU) št. 1284/2009 z dne 22. decembra 2009 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Gvineji“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2022

Za Svet

predsednica

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Glej stran 74 tega Uradnega lista.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1284/2009 z dne 22. decembra 2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo (UL L 346, 23.12.2009, str. 26).

2

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/50

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2022/2043

z dne 24. oktobra 2022

o izvajanju Uredbe (EU) 2015/1755 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju (1)in zlasti člena 13(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Uredbo (EU) 2015/1755. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Uredbo (EU) 2015/1755.

| (2) | Na podlagi pregleda, ki ga je opravil Svet, bi bilo treba s seznama fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov za katere veljajo omejevalni ukrepi, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/1755, črtati tri osebe. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda, ki ga je opravil Svet, bi bilo treba s seznama fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov za katere veljajo omejevalni ukrepi, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/1755, črtati tri osebe.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (EU) 2015/1755 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (EU) 2015/1755 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) 2015/1755 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2022

Za Svet

predsednica

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  
  UL L 257, 2.10.2015, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/1755 (Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz člena 2) se črtajo naslednji vnosi:

| — | vnos 1 (Godefroid BIZIMANA), |
| --- | --- |

—

vnos 1 (Godefroid BIZIMANA),

| — | vnos 2 (Gervais NDIRAKOBUCA tudi NDAKUGARIKA), |
| --- | --- |

—

vnos 2 (Gervais NDIRAKOBUCA tudi NDAKUGARIKA),

| — | vnos 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

vnos 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/52 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/52

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2044

z dne 18. oktobra 2022

o odobritvi sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo („Roero“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je proučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Roero“, ki jo je Italija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je proučila vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Roero“, ki jo je Italija poslala v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo za odobritev sprememb specifikacije proizvoda objavila v Uradnem listu Evropske unije (2), kot zahteva člen 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (3) | Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (4) | Spremembe specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Spremembe specifikacije proizvoda bi bilo zato treba odobriti v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije proizvoda, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Roero“ (ZOP), se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. oktobra 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 170, 25.4.2022, str. 21.

2

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/53

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2045

z dne 18. oktobra 2022

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša („Chianti Classico“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s členom 53(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Chianti Classico“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2446/2000 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 216/2011 (3) in Izvedbeno uredbo (EU) št. 267/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s členom 53(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Chianti Classico“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2446/2000 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 216/2011 (3) in Izvedbeno uredbo (EU) št. 267/2013 (4).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (5). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (5).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Chianti Classico“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. oktobra 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2446/2000 z dne 6. novembra 2000 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak, določen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih oznak in označb porekla za kmetijske pridelke in živila (UL L 281, 7.11.2000, str. 12).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 216/2011 z dne 1. marca 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Chianti Classico (ZOP)] (UL L 59, 4.3.2011, str. 17).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 267/2013 z dne 18. marca 2013 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Chianti Classico (ZOP)) (UL L 82, 22.3.2013, str. 38).

4

(5)  
  UL C 234, 17.6.2022, str. 14.

5

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/55

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2046

z dne 24. oktobra 2022

o spremembi prilog k Uredbi (EU) št. 1408/2013 glede njune prilagoditve, da se upoštevajo določbe Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter njegovega Protokola o Irski/Severni Irski

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V prilogah I in II k Uredbi Komisije (EU) št. 1408/2013 (2) so določeni najvišji kumulativni zneski pomoči de minimis, ki jih posamezna država članica dodeli podjetjem, dejavnim v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, v katerem koli obdobju treh proračunskih let iz člena 3(3) oziroma člena 3(3a) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V prilogah I in II k Uredbi Komisije (EU) št. 1408/2013 (2) so določeni najvišji kumulativni zneski pomoči de minimis, ki jih posamezna država članica dodeli podjetjem, dejavnim v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, v katerem koli obdobju treh proračunskih let iz člena 3(3) oziroma člena 3(3a) navedene uredbe.

| (2) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu), katerega sestavni del je Protokol o Irski/Severni Irski (v nadaljnjem besedilu: Protokol), je začel veljati 1. februarja 2020. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu), katerega sestavni del je Protokol o Irski/Severni Irski (v nadaljnjem besedilu: Protokol), je začel veljati 1. februarja 2020.

| (3) | Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se je pravo Unije v veliki meri uporabljalo za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ter v njem, se je končalo 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(3)

Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se je pravo Unije v veliki meri uporabljalo za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ter v njem, se je končalo 31. decembra 2020.

| (4) | Vendar člen 10 Protokola določa, da se nekatere določbe prava Unije iz Priloge 5 k navedenemu protokolu uporabljajo za Združeno kraljestvo v zvezi z ukrepi, ki vplivajo na trgovino s kmetijskimi proizvodi med Severno Irsko in Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Vendar člen 10 Protokola določa, da se nekatere določbe prava Unije iz Priloge 5 k navedenemu protokolu uporabljajo za Združeno kraljestvo v zvezi z ukrepi, ki vplivajo na trgovino s kmetijskimi proizvodi med Severno Irsko in Unijo.

| (5) | Med temi določbami je navedena Uredba (EU) št. 1408/2013. |
| --- | --- |

(5)

Med temi določbami je navedena Uredba (EU) št. 1408/2013.

| (6) | Za zagotovitev skladnosti z določbami Sporazuma o izstopu in Protokola je treba najvišje kumulativne zneske za celotno Združeno kraljestvo, določene v prilogah k Uredbi (EU) št. 1408/2013, nadomestiti z ustreznimi zneski samo za Severno Irsko. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev skladnosti z določbami Sporazuma o izstopu in Protokola je treba najvišje kumulativne zneske za celotno Združeno kraljestvo, določene v prilogah k Uredbi (EU) št. 1408/2013, nadomestiti z ustreznimi zneski samo za Severno Irsko.

| (7) | Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev bi morali najvišji kumulativni zneski za Severno Irsko temeljiti na isti metodi izračuna, kot je bila uporabljena za države članice v času, ko so bile navedene priloge določene. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev bi morali najvišji kumulativni zneski za Severno Irsko temeljiti na isti metodi izračuna, kot je bila uporabljena za države članice v času, ko so bile navedene priloge določene.

| (8) | Uredbo (EU) št. 1408/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (EU) št. 1408/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 1408/2013

Uredba (EU) št. 1408/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 1(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | pomoč za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice (*1), kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

pomoč za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice (*1), kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

*1

(*1)  Ker se v skladu s členom 10 in Prilogo 5 Protokola k Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL C 384 I, 12.11.2019) nekatere določbe prava Unije, ki se nanašajo na državno pomoč v zvezi z ukrepi, ki vplivajo na trgovino med Severno Irsko in Unijo, še naprej uporabljajo za Združeno kraljestvo, se vsako sklicevanje na državo članico v tej uredbi razume kot sklicevanje na državo članico ali Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko.“;"

*1

| (2) | v Prilogi I se vrstica, ki določa najvišji kumulativni znesek pomoči de minimis za Združeno kraljestvo, nadomesti z naslednjim:

  „Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko 29 741 417
  “; |
| --- | --- |

(2)

v Prilogi I se vrstica, ki določa najvišji kumulativni znesek pomoči de minimis za Združeno kraljestvo, nadomesti z naslednjim:

de minimis

„Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko 29 741 417
  “;

| (3) | v Prilogi II se vrstica, ki določa najvišji kumulativni znesek pomoči de minimis za Združeno kraljestvo, nadomesti z naslednjim:

  „Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko 35 689 700
  “. |
| --- | --- |

(3)

v Prilogi II se vrstica, ki določa najvišji kumulativni znesek pomoči de minimis za Združeno kraljestvo, nadomesti z naslednjim:

de minimis

„Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko 35 689 700
  “.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 248, 24.9.2015, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9).

2

de minimis

(3)  
  UL C 384 I, 12.11.2019.

3

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2047

z dne 24. oktobra 2022

o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja nekaterih nadzornih organov in izvajalcev nadzora za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 48(3) in člena 57(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) določa seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za namen enakovrednosti ter pristojnih za izvajanje nadzora in izdajo potrdil v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) določa seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za namen enakovrednosti ter pristojnih za izvajanje nadzora in izdajo potrdil v tretjih državah.

| (2) | V Prilogi IV k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (3) je bil „Ecocert SA“ prvotno priznan za Bahrajn v zvezi s kategorijo proizvodov D. V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 je pomotoma ostala prazna vrstica, ki se nanaša na Bahrajn za kategorijo proizvodov D. Napako je treba popraviti. |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi IV k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (3) je bil „Ecocert SA“ prvotno priznan za Bahrajn v zvezi s kategorijo proizvodov D. V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 je pomotoma ostala prazna vrstica, ki se nanaša na Bahrajn za kategorijo proizvodov D. Napako je treba popraviti.

| (3) | V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 je bil „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ pomotoma naveden kot priznani organ v Kostariki za kategorijo proizvodov A. Poleg tega izvajalec nadzora ni predložil podrobnosti o vrsti proizvodov, ki jih želi potrditi za kategorijo proizvodov D v Kostariki, zato je bilo njegovo priznanje za navedeno kategorijo proizvodov napaka. Zadevni vnos je treba popraviti. |
| --- | --- |

(3)

V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 je bil „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ pomotoma naveden kot priznani organ v Kostariki za kategorijo proizvodov A. Poleg tega izvajalec nadzora ni predložil podrobnosti o vrsti proizvodov, ki jih želi potrditi za kategorijo proizvodov D v Kostariki, zato je bilo njegovo priznanje za navedeno kategorijo proizvodov napaka. Zadevni vnos je treba popraviti.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (5) | Geografsko področje uporabe priznanja za „Ecocert SA“ je bilo pomotoma omejeno. Napako v zvezi z Bahrajnom za kategorijo proizvodov D bi bilo zato treba popraviti retroaktivno od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325. Priznanje „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ je bilo pomotoma razširjeno na kategoriji proizvodov A in D v Kostariki. To napako bi bilo zato treba popraviti retroaktivno od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(5)

Geografsko področje uporabe priznanja za „Ecocert SA“ je bilo pomotoma omejeno. Napako v zvezi z Bahrajnom za kategorijo proizvodov D bi bilo zato treba popraviti retroaktivno od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325. Priznanje „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ je bilo pomotoma razširjeno na kategoriji proizvodov A in D v Kostariki. To napako bi bilo zato treba popraviti retroaktivno od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) 2021/2325 se popravi v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 150, 14.6.2018, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2325 z dne 16. decembra 2021 o določitvi seznama tretjih držav ter seznama nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih v skladu s členom 33(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo, v skladu z Uredbo (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 465, 29.12.2021, str. 8).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 334, 12.12.2008, str. 25).

3

---

PRILOGA

Priloga II k Uredbi (EU) 2021/2325 se popravi:

| (1) | v točki 3 vnosa za „Ecocert SA“ se vrstica za Bahrajn nadomesti z naslednjim:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| „BH-BIO-154 | Bahrajn | x | x | — | x | — | —“ |

(1)

v točki 3 vnosa za „Ecocert SA“ se vrstica za Bahrajn nadomesti z naslednjim:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

„BH-BIO-154

Bahrajn

x

x

—

x

—

—“

| (2) | v točki 3 vnosa za „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ se vrstica za Kostariko nadomesti z naslednjim:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| „CR-BIO-144 | Kostarika | — | — | — | — | x | —“ |

(2)

v točki 3 vnosa za „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ se vrstica za Kostariko nadomesti z naslednjim:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

„CR-BIO-144

Kostarika

—

—

—

—

x

—“

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/60

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2048

z dne 24. oktobra 2022

o odobritvi L-(+)-mlečne kisline kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 89(1), tretji pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 (2) določa seznam obstoječih aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove morebitne odobritve za uporabo v biocidnih proizvodih. Na seznamu je tudi L-(+)-mlečna kislina. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 (2) določa seznam obstoječih aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove morebitne odobritve za uporabo v biocidnih proizvodih. Na seznamu je tudi L-(+)-mlečna kislina.

| (2) | L-(+)-Mlečna kislina je bila ocenjena za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 (sredstva za konzerviranje proizvodov med shranjevanjem), kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

L-(+)-Mlečna kislina je bila ocenjena za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 (sredstva za konzerviranje proizvodov med shranjevanjem), kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012.

| (3) | Nemčija je bila imenovana za državo članico poročevalko in njen pristojni ocenjevalni organ je Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) 3. septembra 2020 predložil poročilo o oceni s svojimi ugotovitvami. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija je bila imenovana za državo članico poročevalko in njen pristojni ocenjevalni organ je Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) 3. septembra 2020 predložil poročilo o oceni s svojimi ugotovitvami.

| (4) | Mnenje Agencije o vlogah za odobritev aktivnih snovi v skladu s členom 75(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 pripravi Odbor za biocidne proizvode. Ta odbor je 15. junija 2021 v skladu s členom 7(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1062/2014 ob upoštevanju ugotovitev ocenjevalnega pristojnega organa sprejel mnenje Agencije (3). |
| --- | --- |

(4)

Mnenje Agencije o vlogah za odobritev aktivnih snovi v skladu s členom 75(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 pripravi Odbor za biocidne proizvode. Ta odbor je 15. junija 2021 v skladu s členom 7(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1062/2014 ob upoštevanju ugotovitev ocenjevalnega pristojnega organa sprejel mnenje Agencije (3).

| (5) | Glede na navedeno mnenje je za biocidne proizvode, vrste proizvodov 6, ki vsebujejo L-(+)-mlečno kislino, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 19(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 528/2012, če so izpolnjeni pogoji za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(5)

Glede na navedeno mnenje je za biocidne proizvode, vrste proizvodov 6, ki vsebujejo L-(+)-mlečno kislino, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 19(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 528/2012, če so izpolnjeni pogoji za njihovo uporabo.

| (6) | Ob upoštevanju mnenja Agencije je primerno, da se L-(+)-mlečna kislina odobri za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 pod nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju mnenja Agencije je primerno, da se L-(+)-mlečna kislina odobri za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 pod nekaterimi pogoji.

| (7) | Ker je L-(+)-mlečna kislina razvrščena v podkategorijo 1C kot jedka/dražilna za kožo in v kategorijo 1 kot snov, ki povzroča poškodbe oči in draži oči, kot je določeno v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi morala oseba, odgovorna za dajanje snovi ali zmesi, ki je tretirana z aktivno snovjo ali jo vsebuje v koncentracijah, zaradi katerih se razvršča kot jedka/dražilna za kožo ali kot snov, ki povzroča poškodbe oči/draži oči, na trg, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganja zagotoviti, da je javnost temu čim manj izpostavljena. |
| --- | --- |

(7)

Ker je L-(+)-mlečna kislina razvrščena v podkategorijo 1C kot jedka/dražilna za kožo in v kategorijo 1 kot snov, ki povzroča poškodbe oči in draži oči, kot je določeno v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi morala oseba, odgovorna za dajanje snovi ali zmesi, ki je tretirana z aktivno snovjo ali jo vsebuje v koncentracijah, zaradi katerih se razvršča kot jedka/dražilna za kožo ali kot snov, ki povzroča poškodbe oči/draži oči, na trg, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganja zagotoviti, da je javnost temu čim manj izpostavljena.

| (8) | Ker L-(+)-mlečna kislina izpolnjuje merila za razvrstitev kot jedka za dihalne poti, kot je določeno v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, bi morala oseba, odgovorna za dajanje snovi ali zmesi, ki je tretirana z aktivno snovjo ali jo vsebuje v koncentraciji, zaradi katere se razvršča kot jedka za dihalne poti, na trg, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganja zagotoviti, da je javnost temu čim manj izpostavljena. |
| --- | --- |

(8)

Ker L-(+)-mlečna kislina izpolnjuje merila za razvrstitev kot jedka za dihalne poti, kot je določeno v delu 3 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008, bi morala oseba, odgovorna za dajanje snovi ali zmesi, ki je tretirana z aktivno snovjo ali jo vsebuje v koncentraciji, zaradi katere se razvršča kot jedka za dihalne poti, na trg, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganja zagotoviti, da je javnost temu čim manj izpostavljena.

| (9) | Da se zagotovi varna uporaba biocidnih proizvodov, ki vsebujejo L-(+)-mlečno kislino, v tretiranih izdelkih in da bodo lahko uporabniki tretiranih izdelkov ozaveščeno izbirali, bi morala oseba, odgovorna za dajanje tretiranega izdelka, ki je tretiran z L-(+)-mlečno kislino ali jo vsebuje, na trg, zagotoviti, da so na oznaki tega tretiranega izdelka navedene informacije iz člena 58(3), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012. Poleg tega bi morali pristojni organi držav članic ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisija v povzetku značilnosti biocidnega proizvoda, ki vsebuje L-(+)-mlečno kislino, določiti ustrezna navodila za uporabo in previdnostne ukrepe, ki jih je treba navesti v oznaki tretiranih izdelkov v skladu s členom 58(3), točka (e), Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(9)

Da se zagotovi varna uporaba biocidnih proizvodov, ki vsebujejo L-(+)-mlečno kislino, v tretiranih izdelkih in da bodo lahko uporabniki tretiranih izdelkov ozaveščeno izbirali, bi morala oseba, odgovorna za dajanje tretiranega izdelka, ki je tretiran z L-(+)-mlečno kislino ali jo vsebuje, na trg, zagotoviti, da so na oznaki tega tretiranega izdelka navedene informacije iz člena 58(3), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012. Poleg tega bi morali pristojni organi držav članic ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisija v povzetku značilnosti biocidnega proizvoda, ki vsebuje L-(+)-mlečno kislino, določiti ustrezna navodila za uporabo in previdnostne ukrepe, ki jih je treba navesti v oznaki tretiranih izdelkov v skladu s členom 58(3), točka (e), Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (10) | Pred odobritvijo aktivne snovi bi bilo treba zagotoviti ustrezno obdobje, da lahko zainteresirane strani sprejmejo potrebne pripravljalne ukrepe za izpolnitev novih zahtev. |
| --- | --- |

(10)

Pred odobritvijo aktivne snovi bi bilo treba zagotoviti ustrezno obdobje, da lahko zainteresirane strani sprejmejo potrebne pripravljalne ukrepe za izpolnitev novih zahtev.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

L-(+)-Mlečna kislina se odobri kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6 pod pogoji iz Priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

2

(3)  Mnenje Odbora za biocidne proizvode o vlogi za odobritev aktivne snovi: L-(+)-mlečna kislina, vrsta proizvodov: 6; ECHA/BPC/280/2021, sprejeto dne 15. junija 2021.

3

(4)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

4

---

PRILOGA

| Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna stopnja čistosti aktivne snovi (1) | Datum odobritve | Datum izteka odobritve | Vrsta proizvodov | Posebni pogoji |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-mlečna kislina | Ime po IUPAC
  (2S)-2-hidroksipropanojska kislina
  Št. ES: 201-196-2
  Št. CAS: 79-33-4 | ≥ 955 g/kg (suha snov) | 1. november 2023 | 31. oktober 2033 | 6 | Dovoljenje za biocidne proizvode se izda pod naslednjimi pogoji:






  1. | Pri oceni proizvoda se posebna pozornost nameni vidikom izpostavljenosti, tveganja in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, ki je zajeta v vlogi za izdajo dovoljenja, ni pa bila obravnavana v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije (2). |

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna stopnja čistosti aktivne snovi (1)

Datum odobritve

Datum izteka odobritve

Vrsta proizvodov

Posebni pogoji

L-(+)-mlečna kislina

Ime po IUPAC

(2S)-2-hidroksipropanojska kislina

Št. ES: 201-196-2

Št. CAS: 79-33-4

≥ 955 g/kg (suha snov)

1. november 2023

31. oktober 2033

6

Dovoljenje za biocidne proizvode se izda pod naslednjimi pogoji:

1.

Pri oceni proizvoda se posebna pozornost nameni vidikom izpostavljenosti, tveganja in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, ki je zajeta v vlogi za izdajo dovoljenja, ni pa bila obravnavana v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije (2).

| 2. | Zaradi ugotovljenih tveganj v zvezi z ocenjenimi uporabami se pri oceni proizvoda posebna pozornost nameni:






  (a) | industrijskim in poklicnim uporabnikom; |
| --- | --- | --- |

2.

Zaradi ugotovljenih tveganj v zvezi z ocenjenimi uporabami se pri oceni proizvoda posebna pozornost nameni:

(a)

industrijskim in poklicnim uporabnikom;

| (b) | nepoklicnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(b)

nepoklicnim uporabnikom.

Za dajanje tretiranih izdelkov na trg veljajo naslednji pogoji:

| 1. | Oseba, odgovorna za dajanje snovi ali zmesi, ki je tretirana z L-(+)-mlečno kislino ali jo vsebuje, na trg, pri čemer se zaradi njene koncentracije v snovi ali zmesi le-ta razvršča kot:






  (a) | z lokalnimi učinki, kar zadeva jedkost za kožo/draženje kože ali poškodbo oči/draženje oči v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganja zagotovi čim manjšo izpostavljenost splošne javnosti. Ti ukrepi lahko vključujejo uporabo gelske formulacije, embalaže z odmernikom ali embalaže z ovojem, ki se stopi; |
| --- | --- | --- |

1.

Oseba, odgovorna za dajanje snovi ali zmesi, ki je tretirana z L-(+)-mlečno kislino ali jo vsebuje, na trg, pri čemer se zaradi njene koncentracije v snovi ali zmesi le-ta razvršča kot:

(a)

z lokalnimi učinki, kar zadeva jedkost za kožo/draženje kože ali poškodbo oči/draženje oči v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganja zagotovi čim manjšo izpostavljenost splošne javnosti. Ti ukrepi lahko vključujejo uporabo gelske formulacije, embalaže z odmernikom ali embalaže z ovojem, ki se stopi;

| (b) | akutno strupena, kar zadeva jedkost za dihalne poti v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganj zagotovi, da je javnost tej snovi v zraku čim manj izpostavljena. Ti ukrepi lahko vključujejo oznako, na kateri je navedeno: ne vstopati na tretirano območje, dokler se ne posuši, ali ne uporabljati v prisotnosti/v bližini splošne javnosti. |
| --- | --- |

(b)

akutno strupena, kar zadeva jedkost za dihalne poti v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, z ustreznimi ukrepi za zmanjšanje tveganj zagotovi, da je javnost tej snovi v zraku čim manj izpostavljena. Ti ukrepi lahko vključujejo oznako, na kateri je navedeno: ne vstopati na tretirano območje, dokler se ne posuši, ali ne uporabljati v prisotnosti/v bližini splošne javnosti.

| 2. | Oseba, odgovorna za dajanje tretiranega izdelka, ki je tretiran z L-(+)-mlečno kislino ali jo vsebuje, na trg, zagotovi, da so na oznaki navedenega tretiranega izdelka navedene informacije iz člena 58(3), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

2.

Oseba, odgovorna za dajanje tretiranega izdelka, ki je tretiran z L-(+)-mlečno kislino ali jo vsebuje, na trg, zagotovi, da so na oznaki navedenega tretiranega izdelka navedene informacije iz člena 58(3), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012.

| 3. | Pristojni organi držav članic ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisija v povzetku značilnosti biocidnega proizvoda, ki vsebuje L-(+)-mlečno kislino, določijo ustrezna navodila za uporabo in previdnostne ukrepe, ki jih je treba navesti v oznaki tretiranih izdelkov v skladu s členom 58(3), točka (e), Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

3.

Pristojni organi držav članic ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisija v povzetku značilnosti biocidnega proizvoda, ki vsebuje L-(+)-mlečno kislino, določijo ustrezna navodila za uporabo in previdnostne ukrepe, ki jih je treba navesti v oznaki tretiranih izdelkov v skladu s členom 58(3), točka (e), Uredbe (EU) št. 528/2012.

---

(1)  Čistost, navedena v tem stolpcu, je bila minimalna stopnja čistosti ocenjene aktivne snovi. Čistost aktivne snovi v proizvodu, danem na trg, je lahko enaka ali drugačna, če je aktivna snov dokazano tehnično enakovredna aktivni snovi iz ocene.

(2)  Mnenje Odbora za biocidne proizvode o vlogi za odobritev aktivne snovi: L-(+)-mlečna kislina, vrsta proizvodov: 6; ECHA/BPC/280/2021, sprejeto dne 15. junija 2021.

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/64

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2049

z dne 24. oktobra 2022

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325 glede priznavanja nekaterih nadzornih organov in izvajalcev nadzora za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 48(3) in člena 57(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) določa seznam tretjih držav, katerih sistemi pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (3). |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/2325 (2) določa seznam tretjih držav, katerih sistemi pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (3).

| (2) | Indija je Komisijo obvestila, da je njen pristojni organ suspendiral izvajalca nadzora „TQ Cert Services Private Limited“, zato bi bilo treba tega izvajalca nadzora črtati s seznama izvajalcev nadzora, ki jih priznava Indija. |
| --- | --- |

(2)

Indija je Komisijo obvestila, da je njen pristojni organ suspendiral izvajalca nadzora „TQ Cert Services Private Limited“, zato bi bilo treba tega izvajalca nadzora črtati s seznama izvajalcev nadzora, ki jih priznava Indija.

| (3) | Priloga II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 določa seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za namen enakovrednosti ter pristojnih za izvajanje nadzora in izdajo potrdil v tretjih državah. Glede na nove informacije in zahtevke, ki jih je Komisija prejela od sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325, bi bilo treba seznam nekoliko spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Priloga II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 določa seznam nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za namen enakovrednosti ter pristojnih za izvajanje nadzora in izdajo potrdil v tretjih državah. Glede na nove informacije in zahtevke, ki jih je Komisija prejela od sprejetja Izvedbene uredbe (EU) 2021/2325, bi bilo treba seznam nekoliko spremeniti.

| (4) | V informacijskem sistemu za ekološko kmetovanje (OFIS) so bili sporočeni primeri neskladnosti za izvajalce nadzora „Control Union Certifications“ (BIO-149), „Ecocert SA“ (BIO-154), „Lacon GmbH“ (BIO-134) in „OneCert International PVT Ltd“ (BIO-152). Navedena obvestila se nanašajo na kontaminacijo velikega števila pošiljk proizvodov, pridelanih v Indiji in potrjenih kot ekoloških s strani navedenih izvajalcev nadzora. Proizvodi so bili kontaminirani s proizvodi in snovmi, ki niso dovoljeni v ekološki in/ali konvencionalni pridelavi v Uniji, in sicer v koncentracijah, ki so presegale, pogosto v veliki meri, mejne vrednosti ostankov, kot so določene v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 (4). Kontaminirani so bili med drugim z etilen oksidom, ki je rakotvoren, mutagen in strupen za razmnoževanje. |
| --- | --- |

(4)

V informacijskem sistemu za ekološko kmetovanje (OFIS) so bili sporočeni primeri neskladnosti za izvajalce nadzora „Control Union Certifications“ (BIO-149), „Ecocert SA“ (BIO-154), „Lacon GmbH“ (BIO-134) in „OneCert International PVT Ltd“ (BIO-152). Navedena obvestila se nanašajo na kontaminacijo velikega števila pošiljk proizvodov, pridelanih v Indiji in potrjenih kot ekoloških s strani navedenih izvajalcev nadzora. Proizvodi so bili kontaminirani s proizvodi in snovmi, ki niso dovoljeni v ekološki in/ali konvencionalni pridelavi v Uniji, in sicer v koncentracijah, ki so presegale, pogosto v veliki meri, mejne vrednosti ostankov, kot so določene v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 (4). Kontaminirani so bili med drugim z etilen oksidom, ki je rakotvoren, mutagen in strupen za razmnoževanje.

| (5) | Poleg tega navedeni izvajalci nadzora niso dokazali, da so bili ekološki proizvodi, uvoženi pod njihovim nadzorom, pridelani v skladu s pravili pridelave in ureditvami nadzora, ki bi bile enakovredne tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007 ter uredb Komisije (ES) št. 889/2008 (5) in (ES) št. 1235/2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega navedeni izvajalci nadzora niso dokazali, da so bili ekološki proizvodi, uvoženi pod njihovim nadzorom, pridelani v skladu s pravili pridelave in ureditvami nadzora, ki bi bile enakovredne tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007 ter uredb Komisije (ES) št. 889/2008 (5) in (ES) št. 1235/2008 (6).

| (6) | Poleg tega ti izvajalci nadzora niso sprejeli popravnih ukrepov v odgovor na ugotovljene nepravilnosti in kršitve. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega ti izvajalci nadzora niso sprejeli popravnih ukrepov v odgovor na ugotovljene nepravilnosti in kršitve.

| (7) | Iz navedenih razlogov in v skladu s členom 4(1), točke (d)(iv), (d)(v) in (d)(vii), Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1342 (7) bi bilo treba izvajalce nadzora „Control Union Certifications“, „Ecocert SA“, „Lacon GmbH“ in „OneCert International PVT Ltd“ umakniti s seznama nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za Indijo za namene enakovrednosti v skladu s členom 33(3) Uredbe (ES) št. 834/2007. |
| --- | --- |

(7)

Iz navedenih razlogov in v skladu s členom 4(1), točke (d)(iv), (d)(v) in (d)(vii), Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1342 (7) bi bilo treba izvajalce nadzora „Control Union Certifications“, „Ecocert SA“, „Lacon GmbH“ in „OneCert International PVT Ltd“ umakniti s seznama nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih za Indijo za namene enakovrednosti v skladu s členom 33(3) Uredbe (ES) št. 834/2007.

| (8) | Izvajalec nadzora „A CERT European Organization for Certification S.A.“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega naslova. |
| --- | --- |

(8)

Izvajalec nadzora „A CERT European Organization for Certification S.A.“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega naslova.

| (9) | Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „BioGro New Zealand Limited“ za preklic priznanja za vse tretje države, za katere je priznan v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „BioGro New Zealand Limited“ za preklic priznanja za vse tretje države, za katere je priznan v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325.

| (10) | Izvajalec nadzora „Bureau Veritas Certification France SAS“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega internetnega naslova. |
| --- | --- |

(10)

Izvajalec nadzora „Bureau Veritas Certification France SAS“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega internetnega naslova.

| (11) | Komisija je prejela in proučila zahtevek „Ecocert SA“ za spremembo imena. Na podlagi prejetih informacij je ugotovila, da je upravičeno, da se ime navedenega izvajalca nadzora nadomesti z „Ecocert SAS“. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je prejela in proučila zahtevek „Ecocert SA“ za spremembo imena. Na podlagi prejetih informacij je ugotovila, da je upravičeno, da se ime navedenega izvajalca nadzora nadomesti z „Ecocert SAS“.

| (12) | Akreditacijski organ IOAS je Komisijo obvestil o odvzemu akreditacije izvajalcu nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“. Komisija je izvajalca nadzora tudi pozvala, naj predloži veljavno potrdilo o akreditaciji ter sprejme ustrezne in pravočasne popravne ukrepe. Vendar izvajalec nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ ni zadovoljivo odgovoril v za to določenem roku. Nazadnje, izvajalec nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ Komisiji ni sporočil vseh informacij v zvezi s svojo tehnično dokumentacijo. Zaradi navedenih treh razlogov in v skladu s členom 4(1), točka (d)(iii), Delegirane uredbe (EU) 2021/1342 bi bilo treba izvajalca nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ umakniti s seznama nadzornih organov in izvajalcev nadzora iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 za vse tretje države. |
| --- | --- |

(12)

Akreditacijski organ IOAS je Komisijo obvestil o odvzemu akreditacije izvajalcu nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“. Komisija je izvajalca nadzora tudi pozvala, naj predloži veljavno potrdilo o akreditaciji ter sprejme ustrezne in pravočasne popravne ukrepe. Vendar izvajalec nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ ni zadovoljivo odgovoril v za to določenem roku. Nazadnje, izvajalec nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ Komisiji ni sporočil vseh informacij v zvezi s svojo tehnično dokumentacijo. Zaradi navedenih treh razlogov in v skladu s členom 4(1), točka (d)(iii), Delegirane uredbe (EU) 2021/1342 bi bilo treba izvajalca nadzora „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ umakniti s seznama nadzornih organov in izvajalcev nadzora iz Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/2325 za vse tretje države.

| (13) | Izvajalec nadzora „Kiwa Sativa“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega internetnega naslova. |
| --- | --- |

(13)

Izvajalec nadzora „Kiwa Sativa“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega internetnega naslova.

| (14) | Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „Lacon GmbH“ za preklic priznanja za vse tretje države, za katere je priznan v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „Lacon GmbH“ za preklic priznanja za vse tretje države, za katere je priznan v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325.

| (15) | Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „LETIS S.A.“ za preklic priznanja za Afganistan, Azerbajdžan, Belorusijo, Slonokoščeno obalo, Egipt, Etiopijo, Iran, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavijo, Maroko, Pakistan, Rusijo, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajino, Združene arabske emirate in Uzbekistan. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „LETIS S.A.“ za preklic priznanja za Afganistan, Azerbajdžan, Belorusijo, Slonokoščeno obalo, Egipt, Etiopijo, Iran, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavijo, Maroko, Pakistan, Rusijo, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajino, Združene arabske emirate in Uzbekistan.

| (16) | Akreditacijski organ IOAS je Komisijo obvestil o odvzemu akreditacije izvajalcu nadzora „LETIS S.A.“ za Turčijo. Komisija je izvajalca nadzora tudi pozvala, naj predloži veljavno potrdilo o akreditaciji za Turčijo ter sprejme ustrezne in pravočasne popravne ukrepe. Vendar izvajalec nadzora „LETIS S.A.“ ni zadovoljivo odgovoril v za to določenem roku. Iz navedenih dveh razlogov in v skladu s členom 4(1), točka (d)(iii), Delegirane uredbe (EU) 2021/1342 je upravičeno preklicati priznanje izvajalca nadzora „LETIS S.A.“ za Turčijo. |
| --- | --- |

(16)

Akreditacijski organ IOAS je Komisijo obvestil o odvzemu akreditacije izvajalcu nadzora „LETIS S.A.“ za Turčijo. Komisija je izvajalca nadzora tudi pozvala, naj predloži veljavno potrdilo o akreditaciji za Turčijo ter sprejme ustrezne in pravočasne popravne ukrepe. Vendar izvajalec nadzora „LETIS S.A.“ ni zadovoljivo odgovoril v za to določenem roku. Iz navedenih dveh razlogov in v skladu s členom 4(1), točka (d)(iii), Delegirane uredbe (EU) 2021/1342 je upravičeno preklicati priznanje izvajalca nadzora „LETIS S.A.“ za Turčijo.

| (17) | Izvajalec nadzora „OneCert International PVT Ltd“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega naslova in internetnega naslova. |
| --- | --- |

(17)

Izvajalec nadzora „OneCert International PVT Ltd“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega naslova in internetnega naslova.

| (18) | Komisija je prejela zahtevek izvajalca nadzora „Oregon Tilth“ za preklic priznanja za Panamo. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je prejela zahtevek izvajalca nadzora „Oregon Tilth“ za preklic priznanja za Panamo.

| (19) | Komisija je prejela zahtevek izvajalca nadzora „Organic Standard“ za preklic priznanja za Rusijo. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je prejela zahtevek izvajalca nadzora „Organic Standard“ za preklic priznanja za Rusijo.

| (20) | Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „Soil Association Certification Limited“, da prostovoljno preneha z dejavnostmi za vse tretje države, za katere je priznan v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je prejela in proučila zahtevek izvajalca nadzora „Soil Association Certification Limited“, da prostovoljno preneha z dejavnostmi za vse tretje države, za katere je priznan v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325.

| (21) | Izvajalec nadzora „Tse-Xin Organic Certification Corporation“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega naslova. |
| --- | --- |

(21)

Izvajalec nadzora „Tse-Xin Organic Certification Corporation“ je Komisijo obvestil o spremembi svojega naslova.

| (22) | Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(22)

Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2325 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (23) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2021/2325 se spremeni:

| (1) | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (2) | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. oktobra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 150, 14.6.2018, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2325 z dne 16. decembra 2021 o določitvi seznama tretjih držav ter seznama nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih v skladu s členom 33(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 za uvoz ekoloških proizvodov v Unijo, v skladu z Uredbo (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 465, 29.12.2021, str. 8).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

3

(4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (UL L 250, 18.9.2008, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 334, 12.12.2008, str. 25).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1342 z dne 27. maja 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil o informacijah, ki jih morajo poslati tretje države ter nadzorni organi in izvajalci nadzora za nadzor priznanja iz člena 33(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 za uvožene ekološke proizvode, ter o ukrepih, ki jih je treba sprejeti pri izvajanju navedenega nadzora (UL L 292, 16.8.2021, str. 20).

7

---

PRILOGA I

V Prilogi I k Uredbi (EU) 2021/2325 se v točki 5 vnosa za Indijo črta vrstica za šifro IN-ORG-006.

---

PRILOGA II

Priloga II k Uredbi (EU) 2021/2325 se spremeni:

| (1) | v vnosu za „A CERT European Organization for Certification S.A.“ se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „1. | Naslov: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grčija“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v vnosu za „A CERT European Organization for Certification S.A.“ se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.

Naslov: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grčija“;

| (2) | vnos za „BioGro New Zealand Limited“ se črta; |
| --- | --- |

(2)

vnos za „BioGro New Zealand Limited“ se črta;

| (3) | v vnosu za „Bureau Veritas Certification France SAS“ se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „2. | Internetni naslov: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v vnosu za „Bureau Veritas Certification France SAS“ se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„2.

Internetni naslov: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio“;

| (4) | v tabeli v točki 3 vnosa za „Control Union Certifications“ se črta vrstica za Indijo; |
| --- | --- |

(4)

v tabeli v točki 3 vnosa za „Control Union Certifications“ se črta vrstica za Indijo;

| (5) | vnos za „Ecocert SA“ se spremeni, kot sledi:






  (a) | ime „Ecocert SA“ se nadomesti z „Ecocert SAS“; |
| --- | --- | --- |

(5)

vnos za „Ecocert SA“ se spremeni, kot sledi:

(a)

ime „Ecocert SA“ se nadomesti z „Ecocert SAS“;

| (b) | v tabeli v točki 3 se črta vrstica za Indijo; |
| --- | --- |

(b)

v tabeli v točki 3 se črta vrstica za Indijo;

| (6) | vnos za „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ se črta; |
| --- | --- |

(6)

vnos za „FairCert Certification Services Pvt Ltd“ se črta;

| (7) | v vnosu za „Kiwa Sativa“ se točka 2 nadomesti z naslednjim:






  „2. | Internetni naslov: www.kiwa.com/pt“; |
| --- | --- | --- |

(7)

v vnosu za „Kiwa Sativa“ se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„2.

Internetni naslov: www.kiwa.com/pt“;

| (8) | vnos za „Lacon GmbH“ se črta; |
| --- | --- |

(8)

vnos za „Lacon GmbH“ se črta;

| (9) | v vnosu za „LETIS S.A.“ se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „3. | Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:












  Šifra | Tretja država | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentina | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-135 | Bolivija | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-135 | Brazilija | x | — | x | x | — | — |
| BZ-BIO-135 | Belize | x | — | x | x | — | — |
| CO-BIO-135 | Kolumbija | x | — | x | x | — | — |
| CR-BIO-135 | Kostarika | — | — | x | — | — | — |
| DO-BIO-135 | Dominikanska republika | x | — | x | x | — | — |
| EC-BIO-135 | Ekvador | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-135 | Gvatemala | x | — | x | x | — | — |
| HN-BIO-135 | Honduras | x | — | x | x | — | — |
| KY-BIO-135 | Kajmanski otoki | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-135 | Mehika | x | — | — | — | — | — |
| PA-BIO-135 | Panama | x | — | x | x | — | — |
| PE-BIO-135 | Peru | x | — | x | — | — | — |
| PY-BIO-135 | Paragvaj | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-135 | Salvador | x | — | x | x | — | — |
| UY-BIO-135 | Urugvaj | x | — | — | — | — | —“ |

(9)

v vnosu za „LETIS S.A.“ se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„3.

Šifre, tretje države in zadevne kategorije proizvodov:

Šifra

Tretja država

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentina

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-135

Bolivija

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-135

Brazilija

x

—

x

x

—

—

BZ-BIO-135

Belize

x

—

x

x

—

—

CO-BIO-135

Kolumbija

x

—

x

x

—

—

CR-BIO-135

Kostarika

—

—

x

—

—

—

DO-BIO-135

Dominikanska republika

x

—

x

x

—

—

EC-BIO-135

Ekvador

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-135

Gvatemala

x

—

x

x

—

—

HN-BIO-135

Honduras

x

—

x

x

—

—

KY-BIO-135

Kajmanski otoki

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-135

Mehika

x

—

—

—

—

—

PA-BIO-135

Panama

x

—

x

x

—

—

PE-BIO-135

Peru

x

—

x

—

—

—

PY-BIO-135

Paragvaj

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-135

Salvador

x

—

x

x

—

—

UY-BIO-135

Urugvaj

x

—

—

—

—

—“

| (10) | vnos za „OneCert International PVT Ltd“ se spremeni, kot sledi:






  (a) | točki 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:






  „1. | Naslov: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indija |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

vnos za „OneCert International PVT Ltd“ se spremeni, kot sledi:

(a)

točki 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.

Naslov: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indija

| 2. | Internetni naslov: www.onecertinternational.com“; |
| --- | --- |

2.

Internetni naslov: www.onecertinternational.com“;

| (b) | v tabeli v točki 3 se črta vrstica za Indijo; |
| --- | --- |

(b)

v tabeli v točki 3 se črta vrstica za Indijo;

| (11) | v tabeli v točki 3 vnosa za „Oregon Tilth“ se črta vrstica za Panamo; |
| --- | --- |

(11)

v tabeli v točki 3 vnosa za „Oregon Tilth“ se črta vrstica za Panamo;

| (12) | v tabeli v točki 3 vnosa za „Organic Standard“ se črta vrstica za Rusijo; |
| --- | --- |

(12)

v tabeli v točki 3 vnosa za „Organic Standard“ se črta vrstica za Rusijo;

| (13) | vnos za „Soil Association Certification Limited“ se črta; |
| --- | --- |

(13)

vnos za „Soil Association Certification Limited“ se črta;

| (14) | v vnosu za „Tse-Xin Organic Certification Corporation“ se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „1. | Naslov: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.“. |
| --- | --- | --- |

(14)

v vnosu za „Tse-Xin Organic Certification Corporation“ se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.

Naslov: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.“.

---

SKLEPI

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/70

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/2050

z dne 18. oktobra 2022

o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 300(3) Pogodbe je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 17. februarja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/235 (2) o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije. Svet je 21. junija 2022 sprejel Sklep (EU) 2022/1000 (3) o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 17. februarja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/235 (2) o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije. Svet je 21. junija 2022 sprejel Sklep (EU) 2022/1000 (3) o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije.

| (3) | Zaradi odstopa Christopherja DREXLERJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi odstopa Christopherja DREXLERJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

| (4) | Zaradi imenovanja Hannesa WENINGERJA za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi imenovanja Hannesa WENINGERJA za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana.

| (5) | Avstrijska vlada je za člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Wernerja AMONA, predstavnika regionalne skupnosti, ki je izvoljen v regionalno skupnost Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (član deželne vlade, deželna vlada Štajerske). |
| --- | --- |

(5)

Avstrijska vlada je za člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Wernerja AMONA, predstavnika regionalne skupnosti, ki je izvoljen v regionalno skupnost Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (član deželne vlade, deželna vlada Štajerske).

| (6) | Avstrijska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Thomasa STEINERJA, predstavnika lokalne skupnosti, ki je izvoljen v lokalno skupnost Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (član občinskega sveta v Eisenstadtu) – |
| --- | --- |

(6)

Avstrijska vlada je za nadomestnega člana Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, predlagala Thomasa STEINERJA, predstavnika lokalne skupnosti, ki je izvoljen v lokalno skupnost Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (član občinskega sveta v Eisenstadtu) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se v Odbor regij imenujeta naslednja izvoljena predstavnika regionalnih ali lokalnih skupnosti:

| (a) | za člana:






  — | Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (član deželne vlade, deželna vlada Štajerske), |
| --- | --- | --- |

(a)

za člana:

—

Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (član deželne vlade, deželna vlada Štajerske),

ter

| (b) | za nadomestnega člana:






  — | Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (član občinskega sveta v Eisenstadtu). |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestnega člana:

—

Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (član občinskega sveta v Eisenstadtu).

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 18. oktobra 2022

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/235 z dne 17. februarja 2020 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije (UL L 47I, 20.2.2020, str. 7).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2022/1000 z dne 21. junija 2022 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije (UL L 168, 27.6.2022, str. 78).

3

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/72

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/2051

z dne 24. oktobra 2022

o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/1763 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1763 (1) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1763 (1) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju.

| (2) | Na podlagi pregleda Sveta Sklepa (SZVP) 2015/1763 bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 31. oktobra 2023, tri osebe pa črtati s seznama fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, kot je določeno v Prilogi k Sklepu (SZVP) 2015/1763. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sveta Sklepa (SZVP) 2015/1763 bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 31. oktobra 2023, tri osebe pa črtati s seznama fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, kot je določeno v Prilogi k Sklepu (SZVP) 2015/1763.

| (3) | Sklep (SZVP) 2015/1763 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep (SZVP) 2015/1763 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2015/1763 se spremeni:

| (1) | v členu 6 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2023.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 6 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2023.“;

| (2) | Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2022

Za Svet

predsednica

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/1763 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju (UL L 257, 2.10.2015, str. 37).

1

---

PRILOGA

V Prilogi k Sklepu (SZVP) 2015/1763 (Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz členov 1 in 2) se črtajo naslednji vnosi:

| — | vnos 1 (Godefroid BIZIMANA), |
| --- | --- |

—

vnos 1 (Godefroid BIZIMANA),

| — | vnos 2 (Gervais NDIRAKOBUCA tudi NDAKUGARIKA), |
| --- | --- |

—

vnos 2 (Gervais NDIRAKOBUCA tudi NDAKUGARIKA),

| — | vnos 4 (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

vnos 4 (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/74

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2022/2052

z dne 24. oktobra 2022

o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 25. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/638/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 25. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/638/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji.

| (2) | Na podlagi pregleda Sklepa 2010/638/SZVP bi bilo treba te omejevalne ukrepe podaljšati do 27. oktobra 2023. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sklepa 2010/638/SZVP bi bilo treba te omejevalne ukrepe podaljšati do 27. oktobra 2023.

| (3) | Svet meni, da bi bilo treba naslov Sklepa 2010/638/SZVP spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Svet meni, da bi bilo treba naslov Sklepa 2010/638/SZVP spremeniti.

| (4) | Sklep 2010/638/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2010/638/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2010/638/SZVP se spremeni:

| (1) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Sklep Sveta 2010/638/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Gvineji“; |
| --- | --- |

(1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Sklep Sveta 2010/638/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Gvineji“;

| (2) | v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Ta sklep se uporablja do 27. oktobra 2023. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša oziroma spremeni.“ |
| --- | --- |

(2)

v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta sklep se uporablja do 27. oktobra 2023. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša oziroma spremeni.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 24. oktobra 2022

Za Svet

predsednica

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Sklep Sveta 2010/638/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (UL L 280, 26.10.2010, str. 10).

1

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/75 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/75

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/2053

z dne 18. oktobra 2022

o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude z naslovom „Evropska državljanska pobuda za veganski obrok“ v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7418)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (1) ter zlasti člena 6(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisiji je bil 30. avgusta 2022 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude z naslovom „Evropska državljanska pobuda za veganski obrok“. |
| --- | --- |

(1)

Komisiji je bil 30. avgusta 2022 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude z naslovom „Evropska državljanska pobuda za veganski obrok“.

| (2) | Cilj pobude, kot so ga izrazili organizatorji, je, da „se izrecno določi, da mora biti v Evropi v zasebnih in javnih prostorih, kjer sta naprodaj hrana in pijača, vedno na voljo veganska možnost. Evropska državljanska pobuda za VEGANSKI OBROK je namenjena veganom in ljudem, ki spoštujejo pravico do veganske možnosti, poleg tega pa je njen namen prispevati k boju proti podnebnim spremembam, tako da se potrošnikom v EU v vsakodnevnem življenju omogoči lažji dostop do hrane rastlinskega izvora. Veganska prehrana temelji na hrani, ki je proizvedena brez krutosti, torej brez izkoriščanja in ubijanja živali, ter je tako odgovor na vse večjo kolektivno ozaveščenost o pravicah živali. Poleg tega z vegansko prehrano pride do sprememb na nekem območju pri odločitvah glede proizvodnih dejavnosti, zaposlovanja, struktur in logistike, pri čemer prihaja do manj onesnaževanja. Evropska državljanska pobuda za VEGANSKI OBROK poziva, da se z zakonom določi, da mora biti v Evropi v prostorih, kjer sta naprodaj hrana in pijača, na voljo veganska možnost; pri tem pa upa, da bo udeležba evropskih državljanov privedla do sprejetja predpisa EU, ki bo prinesel velike koristi planetu v smislu ublažitve podnebne krize, zajezitve izumiranja prostoživečih vrst in krčenja gozdov, boljše rabe zemljišč, zaščite morskega življa ter preprečevanja razmetavanja s hrano in slabe prehranjenosti.“ |
| --- | --- |

(2)

Cilj pobude, kot so ga izrazili organizatorji, je, da „se izrecno določi, da mora biti v Evropi v zasebnih in javnih prostorih, kjer sta naprodaj hrana in pijača, vedno na voljo veganska možnost. Evropska državljanska pobuda za VEGANSKI OBROK je namenjena veganom in ljudem, ki spoštujejo pravico do veganske možnosti, poleg tega pa je njen namen prispevati k boju proti podnebnim spremembam, tako da se potrošnikom v EU v vsakodnevnem življenju omogoči lažji dostop do hrane rastlinskega izvora. Veganska prehrana temelji na hrani, ki je proizvedena brez krutosti, torej brez izkoriščanja in ubijanja živali, ter je tako odgovor na vse večjo kolektivno ozaveščenost o pravicah živali. Poleg tega z vegansko prehrano pride do sprememb na nekem območju pri odločitvah glede proizvodnih dejavnosti, zaposlovanja, struktur in logistike, pri čemer prihaja do manj onesnaževanja. Evropska državljanska pobuda za VEGANSKI OBROK poziva, da se z zakonom določi, da mora biti v Evropi v prostorih, kjer sta naprodaj hrana in pijača, na voljo veganska možnost; pri tem pa upa, da bo udeležba evropskih državljanov privedla do sprejetja predpisa EU, ki bo prinesel velike koristi planetu v smislu ublažitve podnebne krize, zajezitve izumiranja prostoživečih vrst in krčenja gozdov, boljše rabe zemljišč, zaščite morskega življa ter preprečevanja razmetavanja s hrano in slabe prehranjenosti.“

| (3) | V prilogi in dodatnem dokumentu so nadaljnje podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude, navedeni pa so tudi razlogi v podporo pobudi. Organizatorji navajajo, da bi se z zagotovitvijo veganske možnosti v javnih in zasebnih prostorih, kjer sta naprodaj hrana in pijača, olajšal dostop do veganskih možnosti, z večjo potrošnjo rastlinske hrane bi se prispevalo k boju proti podnebni krizi, znižali pa bi se tudi stroški hrane. Organizatorji trdijo, da bi z „olajšanjem razpoložljivosti veganske hrane pri prodaji hrane in pijače v javnem in zasebnem sektorju pripomogli k zmanjšanju onesnaževanja z emisijami CO2, k manjšemu onesnaževanju okolja in manjši porabi vode ter povzročili manj trpljenja živali“. |
| --- | --- |

(3)

V prilogi in dodatnem dokumentu so nadaljnje podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude, navedeni pa so tudi razlogi v podporo pobudi. Organizatorji navajajo, da bi se z zagotovitvijo veganske možnosti v javnih in zasebnih prostorih, kjer sta naprodaj hrana in pijača, olajšal dostop do veganskih možnosti, z večjo potrošnjo rastlinske hrane bi se prispevalo k boju proti podnebni krizi, znižali pa bi se tudi stroški hrane. Organizatorji trdijo, da bi z „olajšanjem razpoložljivosti veganske hrane pri prodaji hrane in pijače v javnem in zasebnem sektorju pripomogli k zmanjšanju onesnaževanja z emisijami CO2, k manjšemu onesnaževanju okolja in manjši porabi vode ter povzročili manj trpljenja živali“.

| (4) | Kar zadeva cilj pobude, da se za gospodarske subjekte na maloprodajnem trgu hrane in pijače določi pravna obveznost ponujanja veganskih proizvodov, je Komisija pooblaščena, da predloži predlog pravnega akta na podlagi člena 114 PDEU. Poleg tega je pooblaščena, da predloži predlog pravnega akta na podlagi člena 43 PDEU, če lahko pobuda vpliva na specifične ukrepe skupne kmetijske politike ali jih zahteva. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva cilj pobude, da se za gospodarske subjekte na maloprodajnem trgu hrane in pijače določi pravna obveznost ponujanja veganskih proizvodov, je Komisija pooblaščena, da predloži predlog pravnega akta na podlagi člena 114 PDEU. Poleg tega je pooblaščena, da predloži predlog pravnega akta na podlagi člena 43 PDEU, če lahko pobuda vpliva na specifične ukrepe skupne kmetijske politike ali jih zahteva.

| (5) | Iz navedenih razlogov noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(5)

Iz navedenih razlogov noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb.

| (6) | Ta ugotovitev ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti ter združljivostjo s temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

(6)

Ta ugotovitev ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti ter združljivostjo s temeljnimi pravicami.

| (7) | Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe.

| (8) | Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(8)

Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (9) | Pobudo z naslovom „Evropska državljanska pobuda za veganski obrok“ bi bilo zato treba prijaviti. |
| --- | --- |

(9)

Pobudo z naslovom „Evropska državljanska pobuda za veganski obrok“ bi bilo zato treba prijaviti.

| (10) | Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in se nikakor ne more šteti za stališče Komisije – |
| --- | --- |

(10)

Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in se nikakor ne more šteti za stališče Komisije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropska državljanska pobuda z naslovom „Evropska državljanska pobuda za veganski obrok“ se prijavi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na skupino organizatorjev državljanske pobude z naslovom „Evropska državljanska pobuda za veganski obrok“, ki jo kot kontaktni osebi zastopata Paola SGARBAZZINI in Nora PAGLIONICO.

V Strasbourgu, 18. oktobra 2022

Za Komisijo

Věra JOUROVÁ

podpredsednica

---

(1)  
  UL L 130, 17.5.2019, str. 55.

1

---

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/77 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/77

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/2054

z dne 21. oktobra 2022

o nerešenih ugovorih glede pogojev za izdajo dovoljenja za biocidni proizvod Preventol A 12 TK 50 v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 7408)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 36(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Lanxess Deutschland GmbH (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 29. novembra 2016 v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 528/2012 pri pristojnih organih več držav članic, med katerimi so Francija, Švedska in Nemčija, vložila vlogo za vzporedno medsebojno priznavanje biocidnega proizvoda Preventol A 12 TK 50 (v nadaljnjem besedilu: biocidni proizvod). Biocidni proizvod, ki vsebuje propikonazol kot aktivno snov, je sredstvo za zaščito (ohranitev) prevlek vrste proizvodov 7, ki ga industrijski uporabniki uporabljajo za zaščito (ohranitev) barv in premazov na vodni osnovi in na osnovi topil. Referenčna država članica, pristojna za oceno vloge, v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Nizozemska. |
| --- | --- |

(1)

Družba Lanxess Deutschland GmbH (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je 29. novembra 2016 v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 528/2012 pri pristojnih organih več držav članic, med katerimi so Francija, Švedska in Nemčija, vložila vlogo za vzporedno medsebojno priznavanje biocidnega proizvoda Preventol A 12 TK 50 (v nadaljnjem besedilu: biocidni proizvod). Biocidni proizvod, ki vsebuje propikonazol kot aktivno snov, je sredstvo za zaščito (ohranitev) prevlek vrste proizvodov 7, ki ga industrijski uporabniki uporabljajo za zaščito (ohranitev) barv in premazov na vodni osnovi in na osnovi topil. Referenčna država članica, pristojna za oceno vloge, v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Nizozemska.

| (2) | Nemčija je 16. septembra 2020 koordinacijski skupini predložila ugovore, pri čemer je navedla, da pogoji za izdajo dovoljenja, ki jih je določila Nizozemska, ne zagotavljajo, da biocidni proizvod izpolnjuje zahteve iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je 16. septembra 2020 koordinacijski skupini predložila ugovore, pri čemer je navedla, da pogoji za izdajo dovoljenja, ki jih je določila Nizozemska, ne zagotavljajo, da biocidni proizvod izpolnjuje zahteve iz člena 19(1), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (3) | Sekretariat koordinacijske skupine je 17. septembra 2020 druge zadevne države članice in vlagatelja pozval, naj pisno predložijo pripombe na sporno točko. Vlagatelj je svoje pripombe pisno predložil 29. septembra 2020. Koordinacijska skupina je 21. oktobra 2020 razpravljala o sporni točki, pri čemer je sodeloval vlagatelj. |
| --- | --- |

(3)

Sekretariat koordinacijske skupine je 17. septembra 2020 druge zadevne države članice in vlagatelja pozval, naj pisno predložijo pripombe na sporno točko. Vlagatelj je svoje pripombe pisno predložil 29. septembra 2020. Koordinacijska skupina je 21. oktobra 2020 razpravljala o sporni točki, pri čemer je sodeloval vlagatelj.

| (4) | Nemčija meni, da se lahko ukrepi za zmanjšanje tveganja za dajanje tretiranih izdelkov, ki so tretirani s proizvodom ali ga vsebujejo, na trg v dovoljenje za ta biocidni proizvod vključijo le, če so bili navedeni v pogojih za odobritev aktivne snovi. Ker Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1609 (2) ne vključuje potrebnih ukrepov za zmanjšanje tveganja za dajanje tretiranih izdelkov, ki so tretirani s proizvodom ali ga vsebujejo, na trg, Nemčija meni, da ukrepov za zmanjšanje tveganja za dajanje tretiranih izdelkov na trg, ki jih je predlagala Nizozemska, ni mogoče vključiti v dovoljenje za biocidni proizvod. Zato po mnenju Nemčije v dovoljenju za ta biocidni proizvod ni mogoče ustrezno obravnavati nesprejemljivih učinkov njegove uporabe na zdravje ljudi in okolje, torej se zanj ne bi smelo izdati dovoljenje. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija meni, da se lahko ukrepi za zmanjšanje tveganja za dajanje tretiranih izdelkov, ki so tretirani s proizvodom ali ga vsebujejo, na trg v dovoljenje za ta biocidni proizvod vključijo le, če so bili navedeni v pogojih za odobritev aktivne snovi. Ker Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1609 (2) ne vključuje potrebnih ukrepov za zmanjšanje tveganja za dajanje tretiranih izdelkov, ki so tretirani s proizvodom ali ga vsebujejo, na trg, Nemčija meni, da ukrepov za zmanjšanje tveganja za dajanje tretiranih izdelkov na trg, ki jih je predlagala Nizozemska, ni mogoče vključiti v dovoljenje za biocidni proizvod. Zato po mnenju Nemčije v dovoljenju za ta biocidni proizvod ni mogoče ustrezno obravnavati nesprejemljivih učinkov njegove uporabe na zdravje ljudi in okolje, torej se zanj ne bi smelo izdati dovoljenje.

| (5) | Ker v koordinacijski skupini niso dosegli dogovora o ugovoru Nemčije, je Nizozemska 16. decembra 2021 Komisijo v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 obvestila o nerešenem ugovoru. Pri tem ji je predložila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, ter razloge za njihovo nestrinjanje. Navedeni opis je bil poslan zadevnim državam članicam in vlagatelju. |
| --- | --- |

(5)

Ker v koordinacijski skupini niso dosegli dogovora o ugovoru Nemčije, je Nizozemska 16. decembra 2021 Komisijo v skladu s členom 36(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 obvestila o nerešenem ugovoru. Pri tem ji je predložila podroben opis zadeve, o kateri države članice niso mogle doseči dogovora, ter razloge za njihovo nestrinjanje. Navedeni opis je bil poslan zadevnim državam članicam in vlagatelju.

| (6) | Na podlagi člena 19(1), točki (b)(iii) in (b)(iv), Uredbe (EU) št. 528/2012 je eden od pogojev za izdajo dovoljenja, da se v skladu s splošnimi načeli za ocenjevanje dokumentacije o biocidnih proizvodih iz Priloge VI k navedeni uredbi ugotovi, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi svojih ostankov nima nesprejemljivih učinkov na zdravje ljudi ali živali ter na okolje. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi člena 19(1), točki (b)(iii) in (b)(iv), Uredbe (EU) št. 528/2012 je eden od pogojev za izdajo dovoljenja, da se v skladu s splošnimi načeli za ocenjevanje dokumentacije o biocidnih proizvodih iz Priloge VI k navedeni uredbi ugotovi, da biocidni proizvod sam po sebi ali zaradi svojih ostankov nima nesprejemljivih učinkov na zdravje ljudi ali živali ter na okolje.

| (7) | Na podlagi člena 19(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 528/2012 se pri ocenjevanju, ali biocidni proizvod izpolnjuje merila iz odstavka 1, točka (b), navedenega člena, upošteva način, na kateri se lahko uporabijo tretirani izdelki, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali ga vsebujejo; |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi člena 19(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 528/2012 se pri ocenjevanju, ali biocidni proizvod izpolnjuje merila iz odstavka 1, točka (b), navedenega člena, upošteva način, na kateri se lahko uporabijo tretirani izdelki, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali ga vsebujejo;

| (8) | Člen 58(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da se tretirani izdelek ne daje na trg, razen če so vse aktivne snovi v biocidnem proizvodu, ki se uporabi za tretiranje izdelka ali ga tretirani izdelek vsebuje, vključene v seznam, sestavljen v skladu s členom 9(2) navedene uredbe, za ustrezno vrsto proizvoda in uporabo, ali pa v Prilogo I k navedeni uredbi, ter so izpolnjeni vsi pogoji ali omejitve iz navedene priloge. Nizozemska je ugotovila, da bi uporaba tega biocidnega proizvoda povzročila nesprejemljive učinke na zdravje ljudi in okolje, zaradi česar je treba v dovoljenje zanj vključiti ukrepe za zmanjšanje tveganja pri dajanju tretiranih izdelkov, ki so tretirani z njim ali ga vsebujejo, na trg in njihovi uporabi. Med pogoji v Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1609 ni posebnih ukrepov za zmanjšanje tveganja v zvezi z dajanjem tretiranih izdelkov, ki so bili tretirani s propikonazolom ali ga vsebujejo, na trg in navedena izvedbena uredba pristojnim organom držav članic ne omogoča, da določijo navedene ukrepe za zmanjšanje tveganja v dovoljenju za biocidne proizvode, ki vsebujejo propikonazol za vrsto proizvodov 7, ki bi bili potrebni za obravnavanje ugotovljenih nesprejemljivih tveganj uporabe tretiranih izdelkov, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali ga vsebujejo, za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(8)

Člen 58(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da se tretirani izdelek ne daje na trg, razen če so vse aktivne snovi v biocidnem proizvodu, ki se uporabi za tretiranje izdelka ali ga tretirani izdelek vsebuje, vključene v seznam, sestavljen v skladu s členom 9(2) navedene uredbe, za ustrezno vrsto proizvoda in uporabo, ali pa v Prilogo I k navedeni uredbi, ter so izpolnjeni vsi pogoji ali omejitve iz navedene priloge. Nizozemska je ugotovila, da bi uporaba tega biocidnega proizvoda povzročila nesprejemljive učinke na zdravje ljudi in okolje, zaradi česar je treba v dovoljenje zanj vključiti ukrepe za zmanjšanje tveganja pri dajanju tretiranih izdelkov, ki so tretirani z njim ali ga vsebujejo, na trg in njihovi uporabi. Med pogoji v Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1609 ni posebnih ukrepov za zmanjšanje tveganja v zvezi z dajanjem tretiranih izdelkov, ki so bili tretirani s propikonazolom ali ga vsebujejo, na trg in navedena izvedbena uredba pristojnim organom držav članic ne omogoča, da določijo navedene ukrepe za zmanjšanje tveganja v dovoljenju za biocidne proizvode, ki vsebujejo propikonazol za vrsto proizvodov 7, ki bi bili potrebni za obravnavanje ugotovljenih nesprejemljivih tveganj uporabe tretiranih izdelkov, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali ga vsebujejo, za zdravje ljudi in okolje.

| (9) | Komisija je skrbno preučila vse informacije in se zaveda, da izpolnjevanja pogojev iz člena 19(1), točki (b)(iii) in (b)(iv), Uredbe (EU) št. 528/2012 za biocidni proizvod ni mogoče zagotoviti z določitvijo pogojev za uporabo biocidnih proizvodov v tretiranih izdelkih, ne da se hkrati tistim, ki dajejo na trg tretirane izdelke, ki vsebujejo navedene biocidne proizvode, naložijo obveznosti. Ker potrebni pogoji ali omejitve za zagotovitev varne uporabe biocidnega proizvoda ob upoštevanju načina, na katerega se lahko uporabljajo tretirani izdelki, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali ga vsebujejo, niso bili določeni v Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1609 in jih ni mogoče določiti v dovoljenju za biocidni proizvod, bi uporaba biocidnega proizvoda v tretiranih izdelkih vseeno povzročila nesprejemljive učinke na zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je skrbno preučila vse informacije in se zaveda, da izpolnjevanja pogojev iz člena 19(1), točki (b)(iii) in (b)(iv), Uredbe (EU) št. 528/2012 za biocidni proizvod ni mogoče zagotoviti z določitvijo pogojev za uporabo biocidnih proizvodov v tretiranih izdelkih, ne da se hkrati tistim, ki dajejo na trg tretirane izdelke, ki vsebujejo navedene biocidne proizvode, naložijo obveznosti. Ker potrebni pogoji ali omejitve za zagotovitev varne uporabe biocidnega proizvoda ob upoštevanju načina, na katerega se lahko uporabljajo tretirani izdelki, ki so tretirani z biocidnim proizvodom ali ga vsebujejo, niso bili določeni v Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1609 in jih ni mogoče določiti v dovoljenju za biocidni proizvod, bi uporaba biocidnega proizvoda v tretiranih izdelkih vseeno povzročila nesprejemljive učinke na zdravje ljudi in okolje.

| (10) | Ker torej varne uporabe biocidnega proizvoda v tretiranih izdelkih ni mogoče zagotoviti le z določitvijo pogojev za uporabo biocidnih proizvodov v tretiranih izdelkih, ne da se hkrati tistim, ki tretirane izdelke dajejo na trg, naložijo obveznosti, Komisija meni, da proizvod ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(1), točki (b)(iii) in (b)(iv), Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(10)

Ker torej varne uporabe biocidnega proizvoda v tretiranih izdelkih ni mogoče zagotoviti le z določitvijo pogojev za uporabo biocidnih proizvodov v tretiranih izdelkih, ne da se hkrati tistim, ki tretirane izdelke dajejo na trg, naložijo obveznosti, Komisija meni, da proizvod ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(1), točki (b)(iii) in (b)(iv), Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (11) | Komisija je 21. junija 2022 v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 vlagatelju dala možnost, da pisno predloži pripombe. Vlagatelj je 18. julija 2022 predložil pisne pripombe, ki jih je Komisija upoštevala. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 21. junija 2022 v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 vlagatelju dala možnost, da pisno predloži pripombe. Vlagatelj je 18. julija 2022 predložil pisne pripombe, ki jih je Komisija upoštevala.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ker varne uporabe biocidnega proizvoda v tretiranih izdelkih ni mogoče zagotoviti le z določitvijo pogojev za uporabo biocidnih proizvodov v tretiranih izdelkih, biocidni proizvod, opredeljen s številko zadeve BC-HH028132-58 v registru biocidnih proizvodov, ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(1), točki (b)(iii) in (b)(iv), Uredbe (EU) št. 528/2012.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 21. oktobra 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1609 z dne 24. septembra 2015 o odobritvi propikonazola kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. vrste proizvodov (UL L 249, 25.9.2015, str. 17).

2

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 25.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 275/80

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations.

Pravilnik ZN št. 147 – Enotne določbe o homologaciji sestavnih delov mehanskih sistemov za spenjanje skupine kmetijskih vozil [2022/2055]

Datum začetka veljavnosti: 2. januar 2019

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojno in pravno zavezujoče besedilo je: ECE/TRANS/WP.29/2018/69.

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje |
| --- | --- |

3.

| 4. | Splošne zahteve za mehanske naprave ali sestavne dele za spenjanje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vloga za podelitev homologacije vozila, opremljenega z mehansko napravo ali sestavnim delom za spenjanje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Splošne zahteve za vozila, opremljena z mehansko napravo ali sestavnim delom za spenjanje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Oznake |
| --- | --- |

7.

| 8. | Homologacija |
| --- | --- |

8.

| 9. | Spremembe mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje ali vozila in razširitev homologacije |
| --- | --- |

9.

| 10. | Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

13.

PRILOGE

| 1 | Sporočilo o napravah in sestavnih delih |
| --- | --- |

1

| 2 | Sporočilo o vozilih |
| --- | --- |

2

| 3 | Primer namestitve homologacijske oznake |
| --- | --- |

3

| 4 | Primeri namestitve oznak značilnih vrednosti |
| --- | --- |

4

| 5 | Zahteve za mehanske naprave ali sestavne dele za spenjanje za vozila kategorij T, R in S |
| --- | --- |

5

| 6 | Preizkušanje mehanskih naprav ali sestavnih delov za spenjanje za vozila kategorij T, R in S |
| --- | --- |

6

| 7 | Vgradnja in posebne zahteve |
| --- | --- |

7

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik vsebuje zahteve, ki jih morajo izpolnjevati mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje, da se lahko štejejo za mednarodno združljive in medsebojno zamenljive. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik vsebuje zahteve, ki jih morajo izpolnjevati mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje, da se lahko štejejo za mednarodno združljive in medsebojno zamenljive.

| 1.2 | Ta pravilnik velja za naprave in sestavne dele, ki so namenjeni za vozila kategorije T, R ali S (1) (kmetijska vozila), namenjena, da skupaj oblikujejo skupino vozil (2). |
| --- | --- |

1.2

Ta pravilnik velja za naprave in sestavne dele, ki so namenjeni za vozila kategorije T, R ali S (1

2

| 1.3 | Ta pravilnik se uporablja za: |
| --- | --- |

1.3

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.3.1 | standardne naprave in sestavne dele, kot so opredeljeni v odstavku 2.2; |
| --- | --- |

1.3.1

standardne naprave in sestavne dele, kot so opredeljeni v odstavku 2.2;

| 1.3.2 | nestandardne naprave in sestavne dele, kot so opredeljeni v odstavku 2.3; |
| --- | --- |

1.3.2

nestandardne naprave in sestavne dele, kot so opredeljeni v odstavku 2.3;

| 1.3.3 | razne nestandardne naprave in sestavne dele, kot so opredeljeni v odstavku 2.4. |
| --- | --- |

1.3.3

razne nestandardne naprave in sestavne dele, kot so opredeljeni v odstavku 2.4.

| 1.4 | Ta pravilnik se ne uporablja za hidravlična dvigala (tritočkovni priklop) ali spodnje dvižne roke traktorja in njihove povezave z vlečenim vozilom. |
| --- | --- |

1.4

Ta pravilnik se ne uporablja za hidravlična dvigala (tritočkovni priklop) ali spodnje dvižne roke traktorja in njihove povezave z vlečenim vozilom.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ pomenijo vse tiste elemente okvirja, nosilnih delov nadgradnje in šasije motornega vozila in priklopnika, s katerimi sta povezana in oblikujeta skupino vozil ali zgibno vozilo. Vključeni so tudi vsi fiksni, premični ali snemljivi deli za pritrditev ali upravljanje mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje. |
| --- | --- |

2.1

„mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ pomenijo vse tiste elemente okvirja, nosilnih delov nadgradnje in šasije motornega vozila in priklopnika, s katerimi sta povezana in oblikujeta skupino vozil ali zgibno vozilo. Vključeni so tudi vsi fiksni, premični ali snemljivi deli za pritrditev ali upravljanje mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje.

| 2.1.1 | Postopek spenjanja je samodejen, če vzvratni pomik vlečnega vozila k priklopniku brez kakršnih koli zunanjih posegov zadostuje za popolno aktiviranje naprave za spenjanje, za avtomatsko zavarovanje spoja in prikaz pravilne zveze blokirnih naprav; |
| --- | --- |

2.1.1

Postopek spenjanja je samodejen, če vzvratni pomik vlečnega vozila k priklopniku brez kakršnih koli zunanjih posegov zadostuje za popolno aktiviranje naprave za spenjanje, za avtomatsko zavarovanje spoja in prikaz pravilne zveze blokirnih naprav;

| 2.2 | „standardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ so skladni s standardnimi merami in značilnimi vrednostmi, navedenimi v tem pravilniku. So medsebojno zamenljivi v okviru svojih razredov, neodvisno od proizvajalca glede montažnih mer ter jih je mogoče povezati s standardnimi mehanskimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje ustreznih razredov v skladu s tabelo 2 Priloge 5; |
| --- | --- |

2.2

„standardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ so skladni s standardnimi merami in značilnimi vrednostmi, navedenimi v tem pravilniku. So medsebojno zamenljivi v okviru svojih razredov, neodvisno od proizvajalca glede montažnih mer ter jih je mogoče povezati s standardnimi mehanskimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje ustreznih razredov v skladu s tabelo 2 Priloge 5;

| 2.3 | „nestandardne naprave in sestavni deli za spenjanje“ niso v celoti skladni s standardnimi merami in značilnimi vrednostmi, navedenimi v tem pravilniku, vendar jih je mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje ustreznih razredov; |
| --- | --- |

2.3

„nestandardne naprave in sestavni deli za spenjanje“ niso v celoti skladni s standardnimi merami in značilnimi vrednostmi, navedenimi v tem pravilniku, vendar jih je mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje ustreznih razredov;

| 2.4 | „razne nestandardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ niso skladni s standardnimi merami in značilnimi vrednostmi, navedenimi v tem pravilniku, in jih ni mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje. Te vključujejo na primer naprave, ki ne spadajo v nobenega od razredov a do r, navedenih v odstavku 2.6, vendar so skladne z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

2.4

„razne nestandardne mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje“ niso skladni s standardnimi merami in značilnimi vrednostmi, navedenimi v tem pravilniku, in jih ni mogoče povezati s standardnimi napravami in sestavnimi deli za spenjanje. Te vključujejo na primer naprave, ki ne spadajo v nobenega od razredov a do r, navedenih v odstavku 2.6, vendar so skladne z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi standardi;

| 2.5 | vlečni okvirji so lahko sestavljeni iz več delov in so lahko hitro nastavljivi po višini ali nastavljivi s sorniki.
  Ta pravilnik se uporablja za vlečne okvirje, ki so samostojne enote in niso konstrukcijski del traktorja; |
| --- | --- |

2.5

vlečni okvirji so lahko sestavljeni iz več delov in so lahko hitro nastavljivi po višini ali nastavljivi s sorniki.

Ta pravilnik se uporablja za vlečne okvirje, ki so samostojne enote in niso konstrukcijski del traktorja;

| 2.6 | mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje so razvrščeni glede na tip:







  2.6.1 | Razred a80 | Vlečne krogle 80 in varovalne plošče, ki imajo krogelno napravo in priključke na vlečnem vozilu za povezavo s priklopnikom z uporabo kroglastega priklopa z vlečno glavo 80. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.2 | Razred b80 | Vlečne glave 80 s kroglasto vdolbino 80 mm, pritrjene na vlečno oje priklopnikov, za povezavo z vlečno kroglo 80. |
| 2.6.3 | Razred c40 | Vlečne sklopke s sornikom za ojesa (s premerom 30 do 38 mm), lovilnikom in avtomatskim ali neavtomatskim zapiranjem in blokiranjem sornika, vgrajene na vlečnem vozilu, za povezavo s priklopnikom z ušesom za spenjanje. |
| 2.6.4 | Razred d40-1 | Vlečna ušesa 40 z valjasto odprtino, prirejeno za sornik (s premerom 30 do 38 mm), in nazivno debelino 30,5 mm, pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnimi sklopkami s sornikom in lovilnikom. |
| 2.6.5 | Razred d40-2 | Vlečna ušesa 40 z valjasto odprtino, prirejeno za sornik (s premerom 30 do 38 mm), in nazivno debelino 42 mm, pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnimi sklopkami s sornikom in lovilnikom. |
| 2.6.6 | Razred d50 | Obročasta vlečna ušesa z odprtino s premerom 50 mm, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnim kavljem (razred g) ali vlečnim klinom (razred h). |
| 2.6.6.1 | Razred d50-1 | Obročasta vlečna ušesa z odprtino s premerom 50 mm in nazivnim premerom prereza 30 mm, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnim kavljem (razred g) ali vlečnim klinom (razred h). |
| 2.6.6.2 | Razred d50-2 | Obročasta vlečna ušesa z odprtino s premerom 50 mm in premerom prereza največ 41 mm, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnim kavljem (razred g). |
| 2.6.7 | Razred e | Nestandardna vlečna ojesa, ki vključujejo vilična in druga vlečna ojesa, naletne naprave in podobno opremo, vgrajeno na sprednjem delu vlečenega vozila ali njegovi šasiji, ki so primerna za spenjanje z vlečnim vozilom z ušesi za spenjanje. Vlečna ušesa, kroglaste vlečne glave ali podobne naprave za spenjanje.
  Vlečna ojesa so lahko pritrjena na tečajih tako, da se njihovi konci neovirano premikajo v navpični smeri in ne prenašajo navpičnih obremenitev, ali trdno pritrjena v navpični ravnini tako, da lahko prenašajo navpične obremenitve (toga vlečna ojesa). Toga vlečna ojesa so lahko popolnoma toga ali pa vzmeteno ali nastavljivo (npr. hidravlično) vgrajena.
  Vlečna ojesa so lahko sestavljena tudi iz več delov in so lahko nastavljiva ali kolenasta. |
| 2.6.8 | Razred f | Nestandardni vlečni okvirji, ki vključujejo vse dele in naprave, nameščene med napravami za spenjanje, kot so vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom, vlečne krogle itd., in zadnjim delom traktorja (npr. prenosnim sistemom, nosilno nadgradnjo ali šasijo). |
| 2.6.9 | Razred g | Vlečni kavlji z varovalno ploščo in napravo za spuščanje, ki deluje z zunanjim napajanjem, za daljinsko upravljano spenjanje in odpenjanje za povezavo s priklopnikom z vlečnimi ušesi. |
| 2.6.10 | Razred h | Vlečni klini z varovalno ploščo, ki so povezani s priklopnikom z vlečnimi ušesi. |
| 2.6.11 | Razred i | Traktorske vlečne sklopke, nevrtljive okoli vzdolžne osi. |
| 2.6.12 | Razred j | Vlečna ušesa, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo s traktorskimi vlečnimi vilicami (razred i). |
| 2.6.13 | Razred q | Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom, nevrtljive okoli vzdolžne osi. |
| 2.6.14 | Razred r | Vlečna ušesa, vrtljiva okoli vzdolžne osi, okrogla v prerezu in pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z nevrtljivimi vlečnimi sklopkami s sornikom in lovilnikom (razred q). |
| 2.6.15 | Razred s | Naprave in sestavni deli za spenjanje, ki niso skladni z nobenim od razredov a do r in se uporabljajo za posebne primere uporabe ter jih na splošno urejajo veljavni nacionalni ali mednarodni standardi (izključna uporaba v nekaterih državah); |

2.6

mehanske naprave in sestavni deli za spenjanje so razvrščeni glede na tip:

2.6.1

Razred a80

Vlečne krogle 80 in varovalne plošče, ki imajo krogelno napravo in priključke na vlečnem vozilu za povezavo s priklopnikom z uporabo kroglastega priklopa z vlečno glavo 80.

2.6.2

Razred b80

Vlečne glave 80 s kroglasto vdolbino 80 mm, pritrjene na vlečno oje priklopnikov, za povezavo z vlečno kroglo 80.

2.6.3

Razred c40

Vlečne sklopke s sornikom za ojesa (s premerom 30 do 38 mm), lovilnikom in avtomatskim ali neavtomatskim zapiranjem in blokiranjem sornika, vgrajene na vlečnem vozilu, za povezavo s priklopnikom z ušesom za spenjanje.

2.6.4

Razred d40-1

Vlečna ušesa 40 z valjasto odprtino, prirejeno za sornik (s premerom 30 do 38 mm), in nazivno debelino 30,5 mm, pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnimi sklopkami s sornikom in lovilnikom.

2.6.5

Razred d40-2

Vlečna ušesa 40 z valjasto odprtino, prirejeno za sornik (s premerom 30 do 38 mm), in nazivno debelino 42 mm, pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnimi sklopkami s sornikom in lovilnikom.

2.6.6

Razred d50

Obročasta vlečna ušesa z odprtino s premerom 50 mm, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnim kavljem (razred g) ali vlečnim klinom (razred h).

2.6.6.1

Razred d50-1

Obročasta vlečna ušesa z odprtino s premerom 50 mm in nazivnim premerom prereza 30 mm, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnim kavljem (razred g) ali vlečnim klinom (razred h).

2.6.6.2

Razred d50-2

Obročasta vlečna ušesa z odprtino s premerom 50 mm in premerom prereza največ 41 mm, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z vlečnim kavljem (razred g).

2.6.7

Razred e

Nestandardna vlečna ojesa, ki vključujejo vilična in druga vlečna ojesa, naletne naprave in podobno opremo, vgrajeno na sprednjem delu vlečenega vozila ali njegovi šasiji, ki so primerna za spenjanje z vlečnim vozilom z ušesi za spenjanje. Vlečna ušesa, kroglaste vlečne glave ali podobne naprave za spenjanje.

Vlečna ojesa so lahko pritrjena na tečajih tako, da se njihovi konci neovirano premikajo v navpični smeri in ne prenašajo navpičnih obremenitev, ali trdno pritrjena v navpični ravnini tako, da lahko prenašajo navpične obremenitve (toga vlečna ojesa). Toga vlečna ojesa so lahko popolnoma toga ali pa vzmeteno ali nastavljivo (npr. hidravlično) vgrajena.

Vlečna ojesa so lahko sestavljena tudi iz več delov in so lahko nastavljiva ali kolenasta.

2.6.8

Razred f

Nestandardni vlečni okvirji, ki vključujejo vse dele in naprave, nameščene med napravami za spenjanje, kot so vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom, vlečne krogle itd., in zadnjim delom traktorja (npr. prenosnim sistemom, nosilno nadgradnjo ali šasijo).

2.6.9

Razred g

Vlečni kavlji z varovalno ploščo in napravo za spuščanje, ki deluje z zunanjim napajanjem, za daljinsko upravljano spenjanje in odpenjanje za povezavo s priklopnikom z vlečnimi ušesi.

2.6.10

Razred h

Vlečni klini z varovalno ploščo, ki so povezani s priklopnikom z vlečnimi ušesi.

2.6.11

Razred i

Traktorske vlečne sklopke, nevrtljive okoli vzdolžne osi.

2.6.12

Razred j

Vlečna ušesa, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo s traktorskimi vlečnimi vilicami (razred i).

2.6.13

Razred q

Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom, nevrtljive okoli vzdolžne osi.

2.6.14

Razred r

Vlečna ušesa, vrtljiva okoli vzdolžne osi, okrogla v prerezu in pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z nevrtljivimi vlečnimi sklopkami s sornikom in lovilnikom (razred q).

2.6.15

Razred s

Naprave in sestavni deli za spenjanje, ki niso skladni z nobenim od razredov a do r in se uporabljajo za posebne primere uporabe ter jih na splošno urejajo veljavni nacionalni ali mednarodni standardi (izključna uporaba v nekaterih državah);

| 2.7 | „sistemi za daljinsko upravljanje so naprave ali sestavni deli“, ki omogočajo upravljanje naprave za spenjanje z bočne strani vozila ali vozniške kabine; |
| --- | --- |

2.7

„sistemi za daljinsko upravljanje so naprave ali sestavni deli“, ki omogočajo upravljanje naprave za spenjanje z bočne strani vozila ali vozniške kabine;

| 2.8 | „daljinski kazalniki so naprave in sestavni deli“, ki kažejo, da je bilo spenjanje opravljeno in da so se blokirne naprave aktivirale; |
| --- | --- |

2.8

„daljinski kazalniki so naprave in sestavni deli“, ki kažejo, da je bilo spenjanje opravljeno in da so se blokirne naprave aktivirale;

| 2.9 | „tip naprave ali sestavnega dela za spenjanje“ pomeni naprave ali sestavne dele, ki se med seboj ne razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih: |
| --- | --- |

2.9

„tip naprave ali sestavnega dela za spenjanje“ pomeni naprave ali sestavne dele, ki se med seboj ne razlikujejo po naslednjih bistvenih značilnostih:

| 2.9.1 | blagovnem imenu ali znamki proizvajalca ali dobavitelja; |
| --- | --- |

2.9.1

blagovnem imenu ali znamki proizvajalca ali dobavitelja;

| 2.9.2 | razredu naprave za spenjanje, kot je opredeljen v odstavku 2.6; |
| --- | --- |

2.9.2

razredu naprave za spenjanje, kot je opredeljen v odstavku 2.6;

| 2.9.3 | zunanji obliki, glavnih merah ali temeljnih razlikah v zasnovi, vključno z uporabljenimi materiali, ter |
| --- | --- |

2.9.3

zunanji obliki, glavnih merah ali temeljnih razlikah v zasnovi, vključno z uporabljenimi materiali, ter

| 2.9.4 | značilnih vrednostih D, Dc, S, Av in V, kot so opredeljene v odstavku 2.10; |
| --- | --- |

2.9.4

značilnih vrednostih D, Dc, S, Av

| 2.10 | značilne vrednosti D, Dc, S, Av in V so opredeljene ali določene tako: |
| --- | --- |

2.10

značilne vrednosti D, Dc, S, Av

| 2.10.1 | vrednost D ali Dc je teoretična referenčna vrednost za vodoravne sile med vlečnim in priklopnim vozilom ter se uporablja kot podlaga za vodoravne obremenitve pri dinamičnih preizkusih.
  Pri mehanskih napravah in sestavnih delih za spenjanje, neprimernih za prenos navpičnih obremenitev, je vrednost:





  Pri mehanskih napravah in sestavnih delih za spenjanje s priklopniki s togim vlečnim ojesom, kot so opredeljeni v odstavku 2.12, je vrednost:





  pri čemer je:






  T | največja tehnično dovoljena masa vlečnega vozila v tonah. Po potrebi vključuje navpično obremenitev, ki jo povzroča priklopnik s togim vlečnim ojesom (3); |
| --- | --- | --- |
| R | največja tehnično dovoljena masa v tonah priklopnika z vlečnim ojesom, ki se lahko prosto giblje v navpični smeri, ali polpriklopnika 3; |
| C | masa v tonah, s katero na podlago delujejo osi priklopnika s togim vlečnim ojesom, kot je opredeljen v odstavku 2.12, ko je ta spet z vlečnim vozilom in natovorjen do največje tehnično dovoljene mase 2; |
| g | gravitacijski pospešek (privzeta vrednost 9,81 m/s2); |
| S | vrednost, opredeljena v odstavku 2.10.2; |

2.10.1

vrednost D ali Dc je teoretična referenčna vrednost za vodoravne sile med vlečnim in priklopnim vozilom ter se uporablja kot podlaga za vodoravne obremenitve pri dinamičnih preizkusih.

Pri mehanskih napravah in sestavnih delih za spenjanje, neprimernih za prenos navpičnih obremenitev, je vrednost:

Formula

Pri mehanskih napravah in sestavnih delih za spenjanje s priklopniki s togim vlečnim ojesom, kot so opredeljeni v odstavku 2.12, je vrednost:

Formula

pri čemer je:

T

največja tehnično dovoljena masa vlečnega vozila v tonah. Po potrebi vključuje navpično obremenitev, ki jo povzroča priklopnik s togim vlečnim ojesom (3);

3

R

največja tehnično dovoljena masa v tonah priklopnika z vlečnim ojesom, ki se lahko prosto giblje v navpični smeri, ali polpriklopnika 3;

3

C

masa v tonah, s katero na podlago delujejo osi priklopnika s togim vlečnim ojesom, kot je opredeljen v odstavku 2.12, ko je ta spet z vlečnim vozilom in natovorjen do največje tehnično dovoljene mase 2;

2

g

gravitacijski pospešek (privzeta vrednost 9,81 m/s2);

2

S

vrednost, opredeljena v odstavku 2.10.2;

| 2.10.2 | vrednost S je navpična obremenitev v kilogramih, ki jo na vlečni sklopki v statičnih pogojih povzroča priklopnik s togim vlečnim ojesom, kakor je opredeljen v odstavku 2.12, z največjo tehnično dovoljeno maso 3; |
| --- | --- |

2.10.2

vrednost S je navpična obremenitev v kilogramih, ki jo na vlečni sklopki v statičnih pogojih povzroča priklopnik s togim vlečnim ojesom, kakor je opredeljen v odstavku 2.12, z največjo tehnično dovoljeno maso 3

| 2.10.3 | vrednost Av je največja dovoljena osna masa na krmiljeni osi v tonah pri priklopnikih z vlečnimi ojesi na tečajih; |
| --- | --- |

2.10.3

vrednost Av je največja dovoljena osna masa na krmiljeni osi v tonah pri priklopnikih z vlečnimi ojesi na tečajih;

| 2.10.4 | vrednost V je teoretična referenčna vrednost velikosti navpične sile, ki jo na vlečni sklopki povzroča priklopnik s togim vlečnim ojesom z največjo tehnično dovoljeno maso, večjo od 3,5 tone. Vrednost V se uporablja kot podlaga za navpične sile pri dinamičnih preizkusih; |
| --- | --- |

2.10.4

vrednost V je teoretična referenčna vrednost velikosti navpične sile, ki jo na vlečni sklopki povzroča priklopnik s togim vlečnim ojesom z največjo tehnično dovoljeno maso, večjo od 3,5 tone. Vrednost V se uporablja kot podlaga za navpične sile pri dinamičnih preizkusih;

Formula

| 2.11 | simboli in opredelitve v Prilogi 6 k temu pravilniku:







  Av | = | največja dovoljena osna masa na krmiljeni osi v tonah pri priklopnikih z vlečnimi ojesi na tečajih; |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | masa priklopnika s togim vlečnim ojesom v tonah – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika; |
| D | = | vrednost D v kN – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika; |
| Dc | = | vrednost Dc v kN za priklopnike s togim vlečnim ojesom – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika; |
| R | = | masa vlečenega vozila v tonah – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika; |
| T | = | masa vlečnega vozila v tonah – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika; |
| Fs | = | statična dvižna sila v kN; |
| Fh | = | vodoravna komponenta preizkuševalne sile v vzdolžni osi vozila v kN; |
| Fv | = | navpična komponenta preizkuševalne sile v kN; |
| S | = | statična navpična obremenitev v kg; |
| V | = | vrednost V v kN – glej odstavek 2.10.4 tega pravilnika; |
| g | = | gravitacijski pospešek, privzeta vrednost 9,81 m/s2; |
| vmax | = | vmax je najvišja konstrukcijsko določena hitrost, za katero je naprava za spenjanje oziroma vozilo preizkušeno in homologirano v skladu s tem pravilnikom. |

2.11

simboli in opredelitve v Prilogi 6 k temu pravilniku:

Av

=

največja dovoljena osna masa na krmiljeni osi v tonah pri priklopnikih z vlečnimi ojesi na tečajih;

C

=

masa priklopnika s togim vlečnim ojesom v tonah – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika;

D

=

vrednost D v kN – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika;

Dc

=

vrednost Dc v kN za priklopnike s togim vlečnim ojesom – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika;

c

R

=

masa vlečenega vozila v tonah – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika;

T

=

masa vlečnega vozila v tonah – glej odstavek 2.10.1 tega pravilnika;

Fs

=

statična dvižna sila v kN;

Fh

=

vodoravna komponenta preizkuševalne sile v vzdolžni osi vozila v kN;

Fv

=

navpična komponenta preizkuševalne sile v kN;

S

=

statična navpična obremenitev v kg;

V

=

vrednost V v kN – glej odstavek 2.10.4 tega pravilnika;

g

=

gravitacijski pospešek, privzeta vrednost 9,81 m/s2;

2

vmax

max

=

vmax je najvišja konstrukcijsko določena hitrost, za katero je naprava za spenjanje oziroma vozilo preizkušeno in homologirano v skladu s tem pravilnikom.

max

Indeksi:

| O | = | največja preizkuševalna sila; |
| --- | --- | --- |
| U | = | najmanjša preizkuševalna sila; |
| s | = | statična sila; |
| h | = | vodoravno; |
| p | = | nihajoč; |
| res | = | rezultanta; |
| v | = | navpično; |
| w | = | izmenična sila; |

O

=

največja preizkuševalna sila;

U

=

najmanjša preizkuševalna sila;

s

=

statična sila;

h

=

vodoravno;

p

=

nihajoč;

res

=

rezultanta;

v

=

navpično;

w

=

izmenična sila;

| 2.12 | „priklopnik s togim vlečnim ojesom“ pomeni vlečeno vozilo z eno osjo ali skupino osi in vlečnim ojesom, ki se ne more vrteti glede na vozilo ali se zaradi prisotnosti sistema vzmetenja (na primer) lahko le v omejenem obsegu vrti okoli ene osi – vzporedno s površino ceste in pravokotno na smer vožnje – in tako lahko prenese navpične sile na vlečno vozilo. Del teže takega priklopnika nosi vlečno vozilo. Hidravlično nastavljivo zgibno vlečno oje se šteje za togo vlečno oje (4); |
| --- | --- |

2.12

„priklopnik s togim vlečnim ojesom“ pomeni vlečeno vozilo z eno osjo ali skupino osi in vlečnim ojesom, ki se ne more vrteti glede na vozilo ali se zaradi prisotnosti sistema vzmetenja (na primer) lahko le v omejenem obsegu vrti okoli ene osi – vzporedno s površino ceste in pravokotno na smer vožnje – in tako lahko prenese navpične sile na vlečno vozilo. Del teže takega priklopnika nosi vlečno vozilo. Hidravlično nastavljivo zgibno vlečno oje se šteje za togo vlečno oje (4

| 2.13 | „oblikovna mehanska zveza“ pomeni, da zasnova in geometrija naprave in njenih sestavnih delov zagotavljata, da se naprava pod vplivom katerih koli sil ali delov sil, ki jim je izpostavljena med normalno uporabo ali preizkušanjem, ne odpre ali razklene; |
| --- | --- |

2.13

„oblikovna mehanska zveza“ pomeni, da zasnova in geometrija naprave in njenih sestavnih delov zagotavljata, da se naprava pod vplivom katerih koli sil ali delov sil, ki jim je izpostavljena med normalno uporabo ali preizkušanjem, ne odpre ali razklene;

| 2.14 | „tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo po takih bistvenih značilnostih, kot so struktura, mere, oblika in materiali na predelih, na katera je mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje pritrjen. To velja tako za vlečno vozilo kot tudi za priklopnik. |
| --- | --- |

2.14

„tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo po takih bistvenih značilnostih, kot so struktura, mere, oblika in materiali na predelih, na katera je mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje pritrjen. To velja tako za vlečno vozilo kot tudi za priklopnik.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE MEHANSKE NAPRAVE ALI SESTAVNEGA DELA ZA SPENJANJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Pri vsakem tipu mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje so vlogi priloženi naslednji podatki, na primer z obrazcem sporočila iz Priloge 1: |
| --- | --- |

3.2

Pri vsakem tipu mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje so vlogi priloženi naslednji podatki, na primer z obrazcem sporočila iz Priloge 1:

| 3.2.1 | podrobnosti o blagovnih imenih ali znamkah proizvajalca ali dobavitelja, ki se namestijo na napravo ali sestavni del za spenjanje; |
| --- | --- |

3.2.1

podrobnosti o blagovnih imenih ali znamkah proizvajalca ali dobavitelja, ki se namestijo na napravo ali sestavni del za spenjanje;

| 3.2.2 | risbe, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njegove pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7; |
| --- | --- |

3.2.2

risbe, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njegove pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7;

| 3.2.3 | navedba vrednosti D, Dc, S, Av in V, kot je ustrezno in opredeljeno v odstavku 2.10. |
| --- | --- |

3.2.3

navedba vrednosti D, Dc

| 3.2.3.1 | Značilne vrednosti naprav za spenjanje so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največje dovoljene mase vlečnega vozila, priklopnika in skupine vozil; |
| --- | --- |

3.2.3.1

Značilne vrednosti naprav za spenjanje so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največje dovoljene mase vlečnega vozila, priklopnika in skupine vozil;

| 3.2.4 | podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navaja zlasti tip in uporabljene materiale; |
| --- | --- |

3.2.4

podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navaja zlasti tip in uporabljene materiale;

| 3.2.5 | vzorci, kot zahteva homologacijski organ ali tehnična služba; |
| --- | --- |

3.2.5

vzorci, kot zahteva homologacijski organ ali tehnična služba;

| 3.2.6 | vsi vzorci so povsem dodelani s končno površinsko obdelavo.Če pa je končna obdelava barvanje ali prevleka z epoksi prahom, se mora to izpustiti. |
| --- | --- |

3.2.6

vsi vzorci so povsem dodelani s končno površinsko obdelavo.Če pa je končna obdelava barvanje ali prevleka z epoksi prahom, se mora to izpustiti.

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE ZA MEHANSKE NAPRAVE ALI SESTAVNE DELE ZA SPENJANJE

| 4.1 | Vsak vzorec je po merah in trdnostnih lastnostih skladen z zahtevami iz prilog 5 in 6. Po opravljenih preizkusih, opredeljenih v Prilogi 6, ni nobenih razpok, prelomov ali čezmernih trajnih deformacij, ki bi lahko škodljivo vplivale na zadovoljivo delovanje naprave ali sestavnega dela. |
| --- | --- |

4.1

Vsak vzorec je po merah in trdnostnih lastnostih skladen z zahtevami iz prilog 5 in 6. Po opravljenih preizkusih, opredeljenih v Prilogi 6, ni nobenih razpok, prelomov ali čezmernih trajnih deformacij, ki bi lahko škodljivo vplivale na zadovoljivo delovanje naprave ali sestavnega dela.

| 4.2 | Vsi deli mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, katerih odpoved bi povzročila ločitev vozila in priklopnika, so jekleni ali litoželezni. Uporabijo se lahko drugi materiali, če proizvajalec dokaže njihovo enakovrednost homologacijskemu organu ali tehnični službi pogodbenice, ki uporablja ta pravilnik. |
| --- | --- |

4.2

Vsi deli mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, katerih odpoved bi povzročila ločitev vozila in priklopnika, so jekleni ali litoželezni. Uporabijo se lahko drugi materiali, če proizvajalec dokaže njihovo enakovrednost homologacijskemu organu ali tehnični službi pogodbenice, ki uporablja ta pravilnik.

| 4.3 | Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so varni za uporabo, spenjanje in odpenjanje pa lahko opravi ena sama oseba brez uporabe orodja. Naprave za spenjanje, namenjene za priklopnike z največjo tehnično dovoljeno maso, večjo od 3,5 tone, so enega od naslednjih tipov:






  (a) | avtomatsko spenjanje, opredeljeno v odstavku 2.2, ali |
| --- | --- | --- |

4.3

Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so varni za uporabo, spenjanje in odpenjanje pa lahko opravi ena sama oseba brez uporabe orodja. Naprave za spenjanje, namenjene za priklopnike z največjo tehnično dovoljeno maso, večjo od 3,5 tone, so enega od naslednjih tipov:

(a)

avtomatsko spenjanje, opredeljeno v odstavku 2.2, ali

| (b) | avtomatizirani postopek spenjanja in blokiranja, pri katerem se začeti postopek spenjanja avtomatsko zaključi in je blokirano stanje prikazano v voznikovem vidnem polju, ali |
| --- | --- |

(b)

avtomatizirani postopek spenjanja in blokiranja, pri katerem se začeti postopek spenjanja avtomatsko zaključi in je blokirano stanje prikazano v voznikovem vidnem polju, ali

| (c) | ročno blokiranje in zavarovanje brez avtomatizacije ali samoblokirne naprave. |
| --- | --- |

(c)

ročno blokiranje in zavarovanje brez avtomatizacije ali samoblokirne naprave.

| 4.4 | Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirani in izdelani tako, da ob normalni uporabi in pravilnem vzdrževanju ter zamenjavi obrabljivih delov še naprej delujejo zadovoljivo in pri tem obdržijo vse značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik. |
| --- | --- |

4.4

Mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirani in izdelani tako, da ob normalni uporabi in pravilnem vzdrževanju ter zamenjavi obrabljivih delov še naprej delujejo zadovoljivo in pri tem obdržijo vse značilnosti, ki jih predpisuje ta pravilnik.

| 4.5 | Vse mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirani tako, da imajo oblikovno mehansko zvezo in da so v zaprti legi najmanj enkrat zavarovani z dodatno oblikovno mehansko zvezo, če v Prilogi 5 niso navedene še dodatne zahteve. Celovitost naprave lahko zagotovita tudi dve ali več posebnih pritrditev, ki pa so konstruirane tako, da ima vsaka oblikovno mehansko zvezo, in se preizkusijo posamezno glede na zahteve iz Priloge 6. Oblikovna mehanska zveza je opredeljena v odstavku 2.13.
  Vzmetne sile se lahko uporabijo samo za zapiranje naprave in preprečevanje, da bi učinki tresljajev povzročili premik naprave v lego, v kateri bi se lahko odprla ali razklenila.
  Odpoved ali opustitev ene od vzmeti ne omogoča odprtja ali razklenitve celotne naprave.
  Če so naprave za daljinsko prikazovanje nameščene v vozniški kabini, so vgrajene v voznikovem vidnem polju in jasno označene.
  Če so naprave za daljinsko prikazovanje nameščene na bočni strani vozila, so trajno in jasno označene. Naprava za daljinsko prikazovanje se avtomatsko aktivira in ponastavi med vsakim odpiranjem in zapiranjem naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

4.5

Vse mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje so konstruirani tako, da imajo oblikovno mehansko zvezo in da so v zaprti legi najmanj enkrat zavarovani z dodatno oblikovno mehansko zvezo, če v Prilogi 5 niso navedene še dodatne zahteve. Celovitost naprave lahko zagotovita tudi dve ali več posebnih pritrditev, ki pa so konstruirane tako, da ima vsaka oblikovno mehansko zvezo, in se preizkusijo posamezno glede na zahteve iz Priloge 6. Oblikovna mehanska zveza je opredeljena v odstavku 2.13.

Vzmetne sile se lahko uporabijo samo za zapiranje naprave in preprečevanje, da bi učinki tresljajev povzročili premik naprave v lego, v kateri bi se lahko odprla ali razklenila.

Odpoved ali opustitev ene od vzmeti ne omogoča odprtja ali razklenitve celotne naprave.

Če so naprave za daljinsko prikazovanje nameščene v vozniški kabini, so vgrajene v voznikovem vidnem polju in jasno označene.

Če so naprave za daljinsko prikazovanje nameščene na bočni strani vozila, so trajno in jasno označene. Naprava za daljinsko prikazovanje se avtomatsko aktivira in ponastavi med vsakim odpiranjem in zapiranjem naprave za spenjanje.

| 4.6 | Vsem napravam ali sestavnim delom so priložena navodila za namestitev in uporabo z zadostnimi podatki, da jo lahko usposobljena oseba pravilno namesti v vozilo in upravlja – glej tudi Prilogo 7. Navodila so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj. Navodila za namestitev se lahko pri napravah in sestavnih delih za prvo vgradnjo pri proizvajalcu vozila ali nadgradnje opustijo, vendar mora proizvajalec vozila ali nadgradnje upravljavcu vozila zagotoviti potrebna navodila za pravilno upravljanje naprave ali sestavnega dela za spenjanje. |
| --- | --- |

4.6

Vsem napravam ali sestavnim delom so priložena navodila za namestitev in uporabo z zadostnimi podatki, da jo lahko usposobljena oseba pravilno namesti v vozilo in upravlja – glej tudi Prilogo 7. Navodila so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj. Navodila za namestitev se lahko pri napravah in sestavnih delih za prvo vgradnjo pri proizvajalcu vozila ali nadgradnje opustijo, vendar mora proizvajalec vozila ali nadgradnje upravljavcu vozila zagotoviti potrebna navodila za pravilno upravljanje naprave ali sestavnega dela za spenjanje.

| 4.7 | Vlečne naprave, hitro nastavljive po višini in brez krmiljenja, ne smejo preseči sile za upravljanje 40 daN. |
| --- | --- |

4.7

Vlečne naprave, hitro nastavljive po višini in brez krmiljenja, ne smejo preseči sile za upravljanje 40 daN.

5.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE VOZILA, OPREMLJENEGA Z MEHANSKO NAPRAVO ALI SESTAVNIM DELOM ZA SPENJANJE

| 5.1 | Vlogo za homologacijo tipa vozila glede pritrditve mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

5.1

Vlogo za homologacijo tipa vozila glede pritrditve mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje predloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 5.2 | Priložijo se ji naslednji podatki, ki homologacijskemu organu omogočijo, da izpolni obrazec sporočila iz Priloge 2: |
| --- | --- |

5.2

Priložijo se ji naslednji podatki, ki homologacijskemu organu omogočijo, da izpolni obrazec sporočila iz Priloge 2:

| 5.2.1 | risbe, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njene pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7; |
| --- | --- |

5.2.1

risbe, ki so dovolj natančne, da opredelijo napravo ali sestavni del in način njene pritrditve na vozilo; risbe prikazujejo položaj in prostor, ki sta namenjena za homologacijsko številko in druge oznake iz odstavka 7;

| 5.2.2 | podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navaja zlasti tip in uporabljene materiale; |
| --- | --- |

5.2.2

podroben tehnični opis naprave ali sestavnega dela, ki podrobno navaja zlasti tip in uporabljene materiale;

| 5.2.3 | navedba vrednosti D, Dc, S, Av in V, kot je ustrezno in opredeljeno v odstavku 2.10. |
| --- | --- |

5.2.3

navedba vrednosti D, Dc

v

| 5.2.3.1 | Značilne vrednosti so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največje dovoljene mase vlečnega vozila, priklopnika in skupine vozil; |
| --- | --- |

5.2.3.1

Značilne vrednosti so vsaj enake tistim, ki se uporabljajo za največje dovoljene mase vlečnega vozila, priklopnika in skupine vozil;

| 5.2.4 | vozilo, predstavnik tipa, ki se homologira in opremlja z mehansko napravo za spenjanje, se predloži homologacijskemu organu ali tehnični službi, ki lahko zahteva tudi dodatne vzorce naprave ali sestavnega dela; |
| --- | --- |

5.2.4

vozilo, predstavnik tipa, ki se homologira in opremlja z mehansko napravo za spenjanje, se predloži homologacijskemu organu ali tehnični službi, ki lahko zahteva tudi dodatne vzorce naprave ali sestavnega dela;

| 5.2.5 | vozilo, ki nima vseh sestavnih delov, primernih za ta tip, se lahko sprejme, če vložnik dokaže homologacijskemu organu ali tehnični službi, da odsotnost sestavnih delov ne vpliva na rezultate pregleda glede na zahteve tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.2.5

vozilo, ki nima vseh sestavnih delov, primernih za ta tip, se lahko sprejme, če vložnik dokaže homologacijskemu organu ali tehnični službi, da odsotnost sestavnih delov ne vpliva na rezultate pregleda glede na zahteve tega pravilnika.

6.   SPLOŠNE ZAHTEVE ZA VOZILA, OPREMLJENA Z MEHANSKO NAPRAVO ALI SESTAVNIM DELOM ZA SPENJANJE

| 6.1 | Mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje, pritrjena na vozilu, se homologira skladno z zahtevami iz odstavkov 3 in 4 ter prilog 5 in 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.1

Mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje, pritrjena na vozilu, se homologira skladno z zahtevami iz odstavkov 3 in 4 ter prilog 5 in 6 k temu pravilniku.

| 6.2 | Vgradnja mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje izpolnjuje zahteve iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2

Vgradnja mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje izpolnjuje zahteve iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 6.3 | Za uporabo naprave ali sestavnega dela za spenjanje se zagotovijo navodila za uporabo, ki vsebujejo vsa posebna navodila za uporabo, ki se razlikujejo od običajnih navodil za ta tip naprave ali sestavnega dela za spenjanje, in navodila za spenjanje in odpenjanje pod drugačnimi pogoji, na primer pri različnih kotih med vlečnim in vlečenim vozilom. Vsakemu vozilu se priložijo navedena navodila za uporabo, ki so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj. |
| --- | --- |

6.3

Za uporabo naprave ali sestavnega dela za spenjanje se zagotovijo navodila za uporabo, ki vsebujejo vsa posebna navodila za uporabo, ki se razlikujejo od običajnih navodil za ta tip naprave ali sestavnega dela za spenjanje, in navodila za spenjanje in odpenjanje pod drugačnimi pogoji, na primer pri različnih kotih med vlečnim in vlečenim vozilom. Vsakemu vozilu se priložijo navedena navodila za uporabo, ki so vsaj v jeziku države, v kateri bo naprava naprodaj.

7.   OZNAKE

| 7.1 | Tipi mehanskih naprav in delov za spenjanje, predloženi v homologacijo, so opremljeni s tipsko ploščico z blagovnim imenom ali znamko ali oznako proizvajalca, dobavitelja ali vložnika. |
| --- | --- |

7.1

Tipi mehanskih naprav in delov za spenjanje, predloženi v homologacijo, so opremljeni s tipsko ploščico z blagovnim imenom ali znamko ali oznako proizvajalca, dobavitelja ali vložnika.

| 7.2 | Na voljo je dovolj velik prostor za namestitev homologacijske oznake iz odstavka 8.5, prikazane v Prilogi 3. Ta prostor prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2

Na voljo je dovolj velik prostor za namestitev homologacijske oznake iz odstavka 8.5, prikazane v Prilogi 3. Ta prostor prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2.

| 7.3 | Na mehansko napravo ali sestavni del za spenjanje se ob homologacijski oznaki iz odstavkov 7.2 in 8.5 označijo razred naprave za spenjanje, kot je opredeljen v odstavku 2.6, in njene ustrezne značilne vrednosti, kot so opredeljene v odstavku 2.10 in prikazane v Prilogi 4, ter najvišja konstrukcijsko določena hitrost, opredeljena v odstavku 2.11. Položaj teh oznak prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2. |
| --- | --- |

7.3

Na mehansko napravo ali sestavni del za spenjanje se ob homologacijski oznaki iz odstavkov 7.2 in 8.5 označijo razred naprave za spenjanje, kot je opredeljen v odstavku 2.6, in njene ustrezne značilne vrednosti, kot so opredeljene v odstavku 2.10 in prikazane v Prilogi 4, ter najvišja konstrukcijsko določena hitrost, opredeljena v odstavku 2.11. Položaj teh oznak prikazujejo risbe iz odstavka 3.2.2.

| 7.4 | Kadar se mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje homologira za druge značilne vrednosti znotraj istega razreda, se naprava ali sestavni del označi z največ dvema drugima vrednostma. |
| --- | --- |

7.4

Kadar se mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje homologira za druge značilne vrednosti znotraj istega razreda, se naprava ali sestavni del označi z največ dvema drugima vrednostma.

| 7.5 | Če je uporaba mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje kakor koli omejena, na primer, če se naprava lahko uporablja le do določene hitrosti, se ta omejitev označi na napravi ali sestavnem delu. |
| --- | --- |

7.5

Če je uporaba mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje kakor koli omejena, na primer, če se naprava lahko uporablja le do določene hitrosti, se ta omejitev označi na napravi ali sestavnem delu.

| 7.6 | Vse oznake so trajne in berljive, ko je naprava ali sestavni del vgrajen v vozilo. |
| --- | --- |

7.6

Vse oznake so trajne in berljive, ko je naprava ali sestavni del vgrajen v vozilo.

8.   HOMOLOGACIJA

| 8.1 | Če vzorci tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli glede na zadovoljivo izpolnjevanje zahtev iz odstavka 10. |
| --- | --- |

8.1

Če vzorci tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli glede na zadovoljivo izpolnjevanje zahtev iz odstavka 10.

| 8.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu naprave ali sestavnega dela iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

8.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu naprave ali sestavnega dela iz tega pravilnika.

| 8.3 | Obvestilo o homologaciji ali razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, homologiranega skladno s tem pravilnikom, se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Obvestilo o homologaciji ali razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, homologiranega skladno s tem pravilnikom, se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku.

| 8.4 | Poleg oznake, predpisane v odstavku 7.1, je na vsaki mehanski napravi ali sestavnemu delu za spenjanje, homologiranem na podlagi tega pravilnika, na prostoru iz odstavka 7.2 nameščena homologacijska oznaka, kot je opisana v odstavku 8.5. |
| --- | --- |

8.4

Poleg oznake, predpisane v odstavku 7.1, je na vsaki mehanski napravi ali sestavnemu delu za spenjanje, homologiranem na podlagi tega pravilnika, na prostoru iz odstavka 7.2 nameščena homologacijska oznaka, kot je opisana v odstavku 8.5.

| 8.5 | Homologacijska oznaka je mednarodna in vsebuje: |
| --- | --- |

8.5

Homologacijska oznaka je mednarodna in vsebuje:

| 8.5.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (5); |
| --- | --- |

8.5.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (5

| 8.5.2 | homologacijsko številko iz odstavka 8.2; |
| --- | --- |

8.5.2

homologacijsko številko iz odstavka 8.2;

| 8.5.3 | veliko črko „D“ v primeru preizkušanja v skladu z odstavkom 3.1.3 Priloge 6 (preizkus dinamične vzdržljivosti) ali |
| --- | --- |

8.5.3

veliko črko „D“ v primeru preizkušanja v skladu z odstavkom 3.1.3 Priloge 6 (preizkus dinamične vzdržljivosti) ali

| 8.5.4 | veliko črko „S“ v primeru preizkušanja v skladu z odstavkom 3.3.3.2 Priloge 6 (statični preizkus); |
| --- | --- |

8.5.4

veliko črko „S“ v primeru preizkušanja v skladu z odstavkom 3.3.3.2 Priloge 6 (statični preizkus);

| 8.5.5 | veliko črko „T“ za dvokomponentno preizkušanje; |
| --- | --- |

8.5.5

veliko črko „T“ za dvokomponentno preizkušanje;

| 8.5.6 | homologacijska oznaka in številka sta navedeni, kot je prikazano v primeru v Prilogi 3. |
| --- | --- |

8.5.6

homologacijska oznaka in številka sta navedeni, kot je prikazano v primeru v Prilogi 3.

9.   SPREMEMBE MEHANSKE NAPRAVE ALI SESTAVNEGA DELA ZA SPENJANJE ALI VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 9.1 | O vsaki spremembi tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje ali vozila iz odstavka 2.9 se obvesti homologacijski organ ali tehnično službo, ki je podelila homologacijo. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko potem: |
| --- | --- |

9.1

O vsaki spremembi tipa mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje ali vozila iz odstavka 2.9 se obvesti homologacijski organ ali tehnično službo, ki je podelila homologacijo. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko potem:

| 9.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da naprava, sestavni del ali vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

9.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da naprava, sestavni del ali vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 9.1.2 | zahteva nadaljnje poročilo o preizkusu. |
| --- | --- |

9.1.2

zahteva nadaljnje poročilo o preizkusu.

| 9.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo spremembe v skladu s postopkom iz odstavka 8.3 sporoči pogodbenicam, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

9.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo spremembe v skladu s postopkom iz odstavka 8.3 sporoči pogodbenicam, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 9.3 | Homologacijski organ ali tehnična služba, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in po postopku iz odstavka 8.3 obvesti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

9.3

Homologacijski organ ali tehnična služba, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in po postopku iz odstavka 8.3 obvesti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik.

10.   POSTOPKI PREVERJANJA SKLADNOSTI PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje so v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 10.1 | imetnik homologacije zagotovi, da se rezultati preverjanja skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali tehnično službo. To obdobje ni daljše od deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje; |
| --- | --- |

10.1

imetnik homologacije zagotovi, da se rezultati preverjanja skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali tehnično službo. To obdobje ni daljše od deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje;

| 10.2 | homologacijski organ ali tehnična služba, ki je podelila homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

10.2

homologacijski organ ali tehnična služba, ki je podelila homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

11.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1 | Homologacija, podeljena za tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje skladno s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso upoštevane zahteve ali če naprava ali sestavni del s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

11.1

Homologacija, podeljena za tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje skladno s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso upoštevane zahteve ali če naprava ali sestavni del s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom.

| 11.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku.

12.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ ali tehnično službo, ki je podelila homologacijo. Ko navedeni homologacijski organ ali tehnična služba prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2 k temu pravilniku.

13.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PREIZKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

| 13.1 | Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prenehanje proizvodnje v drugih državah. |
| --- | --- |

13.1

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prenehanje proizvodnje v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  V smislu člena 1, pododstavka (t) in (u), Konvencije o cestnem prometu (Dunaj, 1968).

2

(3)  Masi T in R ter največja tehnično dovoljena masa so lahko večje od največje dovoljene mase, predpisane v nacionalni zakonodaji.

3

(4)  Masi T in R ter tehnično dovoljena masa so lahko večje od največje dovoljene mase, predpisane v nacionalni zakonodaji.

4

(5)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

5

---

PRILOGA 1

Sporočilo o napravah in sestavnih delih

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| O (2): | podeljeni homologaciji |
| --- | --- |
| | razširjeni homologaciji |
| | zavrnjeni homologaciji |
| | preklicani homologaciji |
| | dokončnem prenehanju proizvodnje |

O (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa mehanske tehnične enote ali sestavnega dela za spenjanje v skladu s Pravilnikom ZN št. 147

Št. homologacije: ... Št. razširitve: ...

1.

Blagovno ime ali znamka tehnične enote ali sestavnega dela: ...

2.

Naziv proizvajalca za tip tehnične enote ali sestavnega dela: ...

3.

Naziv in naslov proizvajalca: ...

4.

Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja: ...

5.

Drugi nazivi ali blagovne znamke dobavitelja, ki se uporabljajo za tehnično enoto ali sestavni del: ...

6.

Za tehnično enoto: tip in znamka vozila, za katero je tehnična enota namenjena ...

7.

Naziv in naslov podjetja ali organa, odgovornega za skladnost proizvodnje: ...

8.

Predloženo v homologacijo dne ...

9.

Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov: ...

10.

Kratek opis: ...

10.1

Tip in razred tehnične enote ali sestavnega dela: ...

10.2

Značilne vrednosti ...

10.2.1

D ... kN Dc ... kN S ... kg

Av ... t vmax ... km/h V ... kN

Druge vrednosti:

D ... Kn Dc ... kN S ... kg

Av ... t vmax ... km/h V ... kN

11.

Navodila za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vozilo in fotografije ali risbe pritrdilnih točk, ki jih zagotovi proizvajalec vozila: ...

12.

Podatki o pritrditvi morebitnih posebnih nosilcev ali plošč za ojačitev ali vmesnih delov, potrebnih za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje: ...

13.

Datum poročila o preizkusu: ...

14.

Številka poročila o preizkusu: ...

15.

Položaj homologacijske oznake: ...

16.

Razlogi za razširitev homologacije: ...

17.

Homologacija podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana (2):

18.

Kraj: ...

19.

Datum: ...

20.

Podpis: ...

21.

Seznam dokumentov, shranjenih pri homologacijskem organu, ki je podelil homologacijo, se priloži temu sporočilu in se lahko pridobi na zahtevo....

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

1

(2)  Neustrezno črtati.

2

---

PRILOGA 2

Sporočilo o vozilih

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| O (2): | podeljeni homologaciji |
| --- | --- |
| | razširjeni homologaciji |
| | zavrnjeni homologaciji |
| | preklicani homologaciji |
| | dokončnem prenehanju proizvodnje |

O (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede pritrditve mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje v skladu s Pravilnikom št. 147.

Št. homologacije: ... Št. razširitve: ...

1.

Blagovno ime ali znamka vozila: ...

2.

Tip vozila: ...

3.

Naziv in naslov proizvajalca: ...

4.

Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja: ...

5.

Kategorija vozila, na primer T, R (3):...

6.

Porazdelitev največje dovoljene mase vozila med osi: ...

Največja dovoljena vlečna masa priklopnika: ... kg

Največja dovoljena statična masa na točki spenjanja: ... kg

Največja masa vozila z nadgradnjo, v voznem stanju, vključno s hladilno tekočino, mazivi, gorivom, orodjem in rezervnim kolesom (če je na voljo), a brez voznika: ... kg

7.

D ... kN Dc ... Kn S ... kg

Av ... t vmax ... km/h V ... kN

8.

Navodila za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vozilo in fotografije ali risbe pritrdilnih točk ...

9.

Podatki o pritrditvi morebitnih posebnih nosilcev ali plošč za ojačitev ali vmesnih delov, potrebnih za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje: ...

10.

Blagovno ime ali znamka mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje in homologacijska številka: ...

11.

Razred naprave ali sestavnega dela za spenjanje: ...

12.

Predloženo v homologacijo dne: ...

13.

Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov: ...

14.

Datum poročila o preizkusu: ...

15.

Številka poročila o preizkusu: ...

16.

Položaj homologacijske oznake: ...

17.

Razlogi za razširitev homologacije: ...

18.

Homologacija podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana (2):

19.

Kraj: ...

20.

Datum: ...

21.

Podpis: ...

22.

Seznam dokumentov, shranjenih pri homologacijskem organu, ki je podelil homologacijo, se priloži temu sporočilu in se lahko pridobi na zahtevo. ...

---

(1)  Distinguishing number of the country which has granted/extended/refused/withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).

1

(2)  Neustrezno črtati.

2

(3)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

---

PRILOGA 3

Primer namestitve homologacijske oznake

Image 3

A = najmanj 8 mm

Mehanska naprava ali sestavni del za spenjanje ali vozilo s homologacijsko oznako, prikazano zgoraj, je naprava ali sestavni del, homologiran na Nizozemskem (E 4) pod homologacijsko številko 2405, ki izpolnjuje zahteve sprememb 00 tega pravilnika in je bil statično preizkušen (S).

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli se namestijo blizu kroga in nad črko „E“ ali pod njo ali levo ali desno od nje. Števke v homologacijski številki so na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer. Pri homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

---

PRILOGA 4

Primeri namestitve oznak značilnih vrednosti

1.

Vse mehanske naprave ali sestavni deli za spenjanje se označijo z razredom naprave ali sestavnega dela. Poleg tega je oznaka, ki prikazuje zmogljivost v značilnih vrednostih, kot so opredeljene v odstavku 2.10 tega pravilnika.

1.1

Višina vseh črk in številk ni manjša od višine števk homologacijske številke, torej a/3, pri čemer je a najmanj 8 mm.

1.2

Tabela 1

Ustrezne značilne vrednosti, ki se označijo na napravah ali sestavnih delih za spenjanje

| Opis mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje | Ustrezne značilne vrednosti, ki se označijo | |
| --- | --- | --- |
| Razred | D | Dc | S | V | vmax | T (*2) |
| Vlečne krogle 80 (razred a) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vlečna glava (razred b) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom (razred c ali q) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Kavljaste vlečne sklopke (razred g) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Traktorske vlečne vilice (razred i) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Vlečni okvirji (razred f) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vlečni klini (razred h) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vlečna ušesa (razred d ali r) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Vlečna ojesa (razred e) (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |

Opis mehanske naprave ali sestavnega dela za spenjanje

Ustrezne značilne vrednosti, ki se označijo

Razred

D

Dc

S

V

vmax

T (*2)

Vlečne krogle 80 (razred a)

★

★

★

★

★

★

–

Vlečna glava (razred b)

★

★

★

★

★

★

–

Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom (razred c ali q)

★

★

★

★

★

★

★

Kavljaste vlečne sklopke (razred g)

★

★

★

★

★

★

–

Traktorske vlečne vilice (razred i)

★

★

★

★

★

★

★

Vlečni okvirji (razred f)

★

★

★

★

★

★

–

Vlečni klini (razred h)

★

★

★

★

★

★

–

Vlečna ušesa (razred d ali r)

★

★

★

★

★

★

★

Vlečna ojesa (razred e) (*1)

★

★

★

★

★

★

–

| Primer | : | a80 D130 Dc90 S2000 bi označevalo standardno vlečno kroglo 80 razreda a80 z najvišjo vrednostjo D 130 kN, najvišjo dovoljeno vrednostjo Dc 90 kN in največjo dovoljeno statično navpično obremenitvijo 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

Primer

:

a80 D130 Dc90 S2000 bi označevalo standardno vlečno kroglo 80 razreda a80 z najvišjo vrednostjo D 130 kN, najvišjo dovoljeno vrednostjo Dc 90 kN in največjo dovoljeno statično navpično obremenitvijo 2 000 kg.

---

(*1)  Vlečna ojesa na tečajih imajo poleg tega na tipski ploščici označeno vrednost Av, ne pa tudi vrednosti S ali V.

*1

(*2)  Vlečna masa pri preizkušanju v skladu z odstavkom 3.3.3.2 Priloge 6 (statični preizkus) (po potrebi se opredeli v opredelitvi pojmov).

*2

---

PRILOGA 5

Zahteve za mehanske naprave ali sestavne dele za spenjanje za vozila kategorij T, R in S

1.

Vlečne krogle 80 in varovalne plošče (razred a80)

1.1

Splošne zahteve za vlečne krogle 80

1.1.1

Vse vlečne krogle 80 in varovalne plošče so konstruirane tako, da vlečne krogle uspešno opravijo preizkuse, predpisane v odstavku 3.1 Priloge 6, varovalne plošče pa opravijo preizkuse, predpisane v odstavku 3.3.5 Priloge 6.

1.1.2

Vlečne krogle 80 razreda a so po zunanji obliki in zunanjih merah skladne s sliko 1. Položaj varovalne plošče je prikazan na sliki 2.

Slika 1

Slika 1

Vlečna krogla razreda a (vse mere so v mm)

Vlečna krogla razreda a (vse mere so v mm)

Image 4

Slika 2

Slika 2

Mere varovalne plošče (vse mere so v mm)

Mere varovalne plošče (vse mere so v mm)

Image 5

1.1.3

Vlečne krogle 80 se gibljejo vsaj pri naslednjih kotih, ki jih ni treba doseči hkrati:

Slika 3

Slika 3

Koti prostega gibanja

Koti prostega gibanja

Image 6

2.

Vlečne glave 80 (razred b80)

2.1

Splošne zahteve za vlečne glave 80

2.1.1

Vse vlečne glave 80 so konstruirane tako, da uspešno opravijo preizkuse iz odstavka 3.2 Priloge 6.

2.1.2

Vlečne glave 80 razreda b so po zunanji obliki in zunanjih merah skladne s sliko 4.

Slika 4

Slika 4

Mere vlečne glave 80 razreda b (vse mere so v mm)

Mere vlečne glave 80 razreda b (vse mere so v mm)

Image 7

3.

Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom (razred c40)

3.1

Splošne zahteve za vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom

3.1.1

Vse vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom so konstruirane tako, da uspešno opravijo preizkuse iz odstavka 3.3.1 Priloge 6, blokirne naprave pa tako, da uspešno opravijo preizkuse iz odstavka 3.3.1.3 Priloge 6.

3.1.2

Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom razreda c so po zunanji obliki in zunanjih merah skladne s slikami 5, 6 in 7. Za vse razrede je največja višina lovilnika konstantna in znaša vsaj polovico širine lovilnika.

3.1.3

V primeru avtomatskih sklopk je zaprto in zavarovano stanje vlečne sklopke po spenjanju jasno in vidno prikazano z vsaj enim kontrolnim prikazovalnikom.

3.1.4

| (a) | navpična os: najmanj ± 70°, |
| --- | --- |

(a)

navpična os: najmanj ± 70°,

| (b) | prečna os: najmanj ± 20°, |
| --- | --- |

(b)

prečna os: najmanj ± 20°,

| (c) | vzdolžna os: najmanj ± 20°. |
| --- | --- |

(c)

vzdolžna os: najmanj ± 20°.

3.1.5

Lovilnik omogoča osno sukanje vlečnega ušesa najmanj do 90° v desno ali levo okoli vzdolžne osi sklopke s stalnim zaviralnim navorom velikosti med 30 in 150 Nm.

Slika 5

Slika 5

Avtomatska naprava za spenjanje z izbočenim sornikom (levo) in avtomatska naprava za spenjanje za priklopnik z valjastim sornikom (desno) (vse mere so v mm)

Avtomatska naprava za spenjanje z izbočenim sornikom (levo) in avtomatska naprava za spenjanje za priklopnik z valjastim sornikom (desno) (vse mere so v mm)

Image 8

Slika 6

Slika 6

Neavtomatska naprava za spenjanje za priklopnik z valjastim sornikom (vse mere so v mm)

Neavtomatska naprava za spenjanje za priklopnik z valjastim sornikom (vse mere so v mm)

Image 9

4.

Vlečna ušesa (razreda d40-1 in d40-2)

4.1

Vlečna ušesa d40-1

4.1.1

Vsa vlečna ušesa razreda d40-1 so konstruirana tako, da uspešno opravijo preizkuse iz odstavka 3.4 Priloge 6. Vlečna ušesa d40-1 so lahko z vložkom ali brez njega.

Vlečna ušesa so po zunanji obliki in zunanjih merah skladna s sliko 7.

Slika 7

Slika 7

Glavne mere standardnih vlečnih ušes d40-1 (vse mere so v mm)

Glavne mere standardnih vlečnih ušes d40-1 (vse mere so v mm)

Image 10

4.2

Vlečna ušesa d40-2

4.2.1

Vsa vlečna ušesa razreda d40-2 so konstruirana tako, da uspešno opravijo preizkuse iz Priloge 6.

Vlečna ušesa so po zunanji obliki in zunanjih merah skladna s sliko 8.

Slika 8

Slika 8

Glavne mere standardnih ušes za spenjanje d40-2

Glavne mere standardnih ušes za spenjanje d40-2

Mere v milimetrih

Image 11

4.3

Obročasta vlečna ušesa (razreda d50-1 in d50-2)

4.3.1

Vsa vlečna ušesa razreda d50 so konstruirana tako, da uspešno opravijo preizkuse iz Priloge 6.

Vlečna ušesa razreda d50 so po zunanji obliki in zunanjih merah skladna s sliko 9.

Slika 9

Slika 9

Glavne mere obročastih vlečnih ušes razreda d50 (vse mere so v mm)

Glavne mere obročastih vlečnih ušes razreda d50 (vse mere so v mm)

Image 12

4.3.2

Poleg tega imajo obročasta vlečna ušesa razreda d50-1 mere v skladu s sliko 10, obročasta vlečna ušesa razreda d50-2 pa mere v skladu s sliko 11.

Slika 10

Slika 10

Mere obročastih vlečnih ušes razreda d50-1 (vse mere so v mm)

Mere obročastih vlečnih ušes razreda d50-1 (vse mere so v mm)

Image 13

Slika 11

Slika 11

Mere obročastih vlečnih ušes razreda d50-2 (vse mere so v mm)

Mere obročastih vlečnih ušes razreda d50-2 (vse mere so v mm)

Image 14

| a | Alternativna zunanja linija: zunanji polmer največ 22,5 in najmanj 15, združeni polmer zgoraj in spodaj ali najmanjši zgornji in spodnji združeni polmer do ravne zunanje površine. |
| --- | --- |

a

a

Alternativna zunanja linija: zunanji polmer največ 22,5 in najmanj 15, združeni polmer zgoraj in spodaj ali najmanjši zgornji in spodnji združeni polmer do ravne zunanje površine.

| b | Notranja linija. |
| --- | --- |

b

b

Notranja linija.

5.

Vlečna ojesa (razred e)

5.1

Vlečna ojesa razreda e so taka, da uspešno opravijo preizkuse iz odstavka 3.7 Priloge 6.

5.2

Za zagotovitev povezave z vlečnim vozilom se lahko vlečna ojesa opremijo z vlečno glavo ali vlečnimi ušesi razreda b, d ali s. Vlečna glava in vlečna ušesa se lahko pritrdijo z navojem, z vijaki ali z varjenjem.

5.3

Naprave za prilagajanje višine vlečnih ojes na tečajih

5.3.1

Vlečna ojesa na tečajih so opremljena z napravami za prilagajanje višine ojesa višini naprave za spenjanje ali lovilnika. Te naprave so konstruirane tako, da lahko višino ojesa nastavlja ena sama oseba brez orodja ali drugih pripomočkov.

5.3.2

Naprave za prilagajanje višine omogočajo nastavitev višine vlečnega ušesa ali vlečne glave 80 vsaj 300 mm navzgor in navzdol od vodoravne lege. V tem območju je nastavljanje višine zvezno ali po korakih največ 50 mm, merjeno na ušesu za spenjanje ali vlečni glavi.

5.3.3

Naprave za prilagajanje višine ne ovirajo prostega gibanja vlečnega ojesa po spenjanju.

5.3.4

Naprave za prilagajanje višine ne ovirajo delovanja morebitnih vztrajnostnih (naletnih) zavor.

5.4

Pri vlečnih ojesih, kombiniranih z vztrajnostnimi (naletnimi) zavorami, razdalja med središčem vlečnega ušesa in koncem prostega dela stebla vlečnega ušesa ni manjša od 200 mm v položaju sproščene zavore. Ko je steblo vlečnega ušesa vtisnjeno do konca, ta razdalja ni manjša od 150 mm.

5.5

Vlečna ojesa za priklopnike s togim ojesom imajo odpornostni moment proti prečnim silam vsaj pol tolikšen kot odpornostni moment proti navpičnim silam.

6.

Vlečni okvirji in pritrdilne plošče (razred f)

Slika 12

Slika 12

Primer vlečnega okvirja razreda f

Primer vlečnega okvirja razreda f

Image 15

6.1

Vlečni okvirji razreda f so taki, da uspešno opravijo preizkuse iz odstavka 3.6 Priloge 6.

6.2

Če so vlečni okvirji namenjeni za pritrditev na določene tipe vozil, so pritrdilne točke in sklopka v skladu z določbami proizvajalca vozila ali prenosnega sistema.

6.3

Vlečni okvirji so lahko konstruirani kot hitro nastavljivi po višini, po višini nastavljivi s sorniki ali kot okvirji brez nastavljanja višine. Najpogosteje uporabljeni tipi so okvirji, ki so hitro nastavljivi po višini, za drsnike, ki so prav tako hitro nastavljivi po višini, tako imenovani okvirji tipa lestev, kot je prikazano na sliki 12.

7.

Vlečni kavlji in varovalne plošče (razred g)

7.1

Vsi vlečni kavlji razreda g in varovalne plošče so konstruirani tako, da vlečni kavlji uspešno opravijo preizkuse iz Priloge 6, varovalne plošče pa preizkuse iz Priloge 6.

Vlečni kavlji razreda g so po zunanji obliki in zunanjih merah skladni s sliko 13. Položaj varovalne plošče je prikazan na sliki 14.

Vlečni kavelj se lahko giblje pri kotih v skladu z odstavkom 1.1.3.

Slika 13

Slika 13

Glavne mere vlečnega kavlja (vse mere so v mm)

Glavne mere vlečnega kavlja (vse mere so v mm)

Image 16

Slika 14

Slika 14

Položaj varovalne plošče (vse mere so v mm)

Položaj varovalne plošče (vse mere so v mm)

Image 17

8.

Vlečni klini in varovalne plošče (razred h)

8.1

Vsi vlečni klini razreda h in varovalne plošče so konstruirani tako, da vlečni klini uspešno opravijo preizkuse iz Priloge 6, varovalne plošče pa preizkuse iz Priloge 6.

Vlečni klini razreda h so po zunanji obliki in zunanjih merah skladni s sliko 15. Položaj varovalne plošče je prikazan na sliki 16.

Vlečni klin se lahko giblje pri kotih v skladu z odstavkom 1.1.3.

Slika 15

Slika 15

Glavne mere vlečnega klina (vse mere so v mm)

Glavne mere vlečnega klina (vse mere so v mm)

Image 18

Slika 16

Slika 16

Položaj varovalne plošče (vse mere so v mm)

Položaj varovalne plošče (vse mere so v mm)

Image 19

9.

Traktorske vlečne sklopke, nevrtljive okoli vzdolžne osi (razred i)

9.1

| (a) | navpična os: najmanj ± 90°, |
| --- | --- |

(a)

navpična os: najmanj ± 90°,

| (b) | prečna os: najmanj ± 20° (± 15° za kategoriji 4 in 5), |
| --- | --- |

(b)

prečna os: najmanj ± 20° (± 15° za kategoriji 4 in 5),

| (c) | vzdolžna os: najmanj ± 20° (± 15° za kategoriji 4 in 5).
  Teh kotov prostega gibanja ni treba doseči hkrati. |
| --- | --- |

(c)

vzdolžna os: najmanj ± 20° (± 15° za kategoriji 4 in 5).

Teh kotov prostega gibanja ni treba doseči hkrati.

9.2

Enota za spenjanje se preizkusi v skladu z odstavkom 3.3.3 Priloge 6.

9.3

Enota nevrtljive vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom se opremi z napravo za preprečitev nenamernega odpenjanja.

9.4

Vlečna ojesa in lovilniki razreda i so skladni s sliko 17 in tabelo 2.

Slika 17

Slika 17

Mere traktorskih vlečnih ojes in lovilnikov (razred i) (vse mere so v mm)

Mere traktorskih vlečnih ojes in lovilnikov (razred i) (vse mere so v mm)

Image 20

Tabela 2

Tabela 2

Mere traktorskih vlečnih ojes in lovilnikov

Mere traktorskih vlečnih ojes in lovilnikov

| Mere v milimetrih |
| --- |
| Mera | Kategorija vlečnega ojesa |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Širina vlečnega ojesa A (1) | največ | 60 | 67 | 90 | 100 | 130 | 160 |
| Debelina vlečnega ojesa | največ | 20 | 36 | 52 | 57 | 64 | 80 |
| Premer odprtine za sornik C | +1,00/–0,25 | 20 | 33 | 33 | 41 | 52,5 | 72,5 |
| Premer sornika C1 | +1,00/–1,50 | 18,5 | 31 | 31 | 39 | 51 | 71 |
| F | največ | 30 | 45 | 45 | 55 | 70 | 80 |
| G (2) | najmanj | 140 | 210 | 210 | 210 | 210 | 210 |
| Višina H | najmanj | 50 | 70 | 70 | 90 | 90 | 100 |
| Globina vratu J | najmanj | 50 | 70 | 80 | 80 | 90 | 110 |
| Končni polmer vlečnega ojesa in lovilnika R (3) | največ | 30 | 45 | 50 | 60 | 80 | 80 |
| W (3) | najmanj | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 15 ° | 15 ° |

Mere v milimetrih

Mere v milimetrih

Mera

Kategorija vlečnega ojesa

0

1

2

3

4

5

Širina vlečnega ojesa A (1)

1

največ

60

67

90

100

130

160

Debelina vlečnega ojesa

največ

20

36

52

57

64

80

Premer odprtine za sornik C

+1,00/–0,25

20

33

33

41

52,5

72,5

Premer sornika C1

+1,00/–1,50

18,5

31

31

39

51

71

F

največ

30

45

45

55

70

80

G (2)

2

najmanj

140

210

210

210

210

210

Višina H

najmanj

50

70

70

90

90

100

Globina vratu J

najmanj

50

70

80

80

90

110

Končni polmer vlečnega ojesa in lovilnika R (3)

3

največ

30

45

50

60

80

80

W (3)

3

najmanj

20 °

20 °

20 °

20 °

15 °

15 °

10.

Vlečna ušesa, ki so pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo s traktorskimi vlečnimi vilicami (razred j).

10.1

Enota za spenjanje se preizkusi v skladu z odstavkom 3.3.3 Priloge 6.

10.2

Vlečna ušesa razreda j so skladna s sliko 18 in tabelo 3.

Slika 18

Slika 18

Vlečno uho priključka (razred j)

Vlečno uho priključka (razred j)

Image 21

Tabela 3

Tabela 3

Specifikacije vlečnega ušesa (razred j)

Specifikacije vlečnega ušesa (razred j)

| Mera | Kategorija vlečnega ojesa |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Odprtina E (4) | najmanj | 23 | 38 | 38 | 47 | 56 | 78 |
| Debelina F | največ | 30 | 36 | 38 | 46 | 50 | 60 |
| Razdalja G | največ | 40 | 55 | 55 | 75 | 85 | 100 |
| Razdalja H | najmanj | 35 | 40 | 50 | 50 | 65 | 80 |
| Širina J | največ | 85 | 107 | 115 | 140 | 160 | 190 |
| Polmer M | | Kot je potrebno za zagotovitev ustreznega gibanja med traktorjem in priključkom Mmax = F/2. |
| Premer sornika | najmanj | V skladu s tabelo 2 . |

Mera

Kategorija vlečnega ojesa

0

1

2

3

4

5

Odprtina E (4)

4

najmanj

23

38

38

47

56

78

Debelina F

največ

30

36

38

46

50

60

Razdalja G

največ

40

55

55

75

85

100

Razdalja H

najmanj

35

40

50

50

65

80

Širina J

največ

85

107

115

140

160

190

Polmer M

Kot je potrebno za zagotovitev ustreznega gibanja med traktorjem in priključkom Mmax = F/2.

max

Premer sornika

najmanj

V skladu s tabelo 2 .

11.

Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom, nevrtljive okoli vzdolžne osi (razred q)

11.1

| | ± 60° v vodoravni ravnini (odklon), |
| --- | --- |

± 60° v vodoravni ravnini (odklon),

| | ± 20° v navpični ravnini (nihanje), |
| --- | --- |

± 20° v navpični ravnini (nihanje),

| | ± 20° okoli lastne vzdolžne osi (vrtenje). |
| --- | --- |

± 20° okoli lastne vzdolžne osi (vrtenje).

Enota nevrtljive sklopke s sornikom in lovilnikom se opremi z napravo za preprečitev nenamernega odpenjanja.

11.2

Enota za spenjanje se preizkusi v skladu z odstavkom 3.3.3 Priloge 6.

11.3

Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom razreda q so skladne s sliko 19 in tabelo 4.

Slika 19

Slika 19

Vlečna sklopka s sornikom in lovilnikom (razred q)

Vlečna sklopka s sornikom in lovilnikom (razred q)

Image 22

Tabela 4

Tabela 4

Oblike in mere vlečnih sklopk s sornikom in lovilnikom za priklopnike ali priključke (razred q)

Oblike in mere vlečnih sklopk s sornikom in lovilnikom za priklopnike ali priključke (razred q)

| Oblika | Mera (mm) |
| --- | --- |
| D

  ±0,5 | a

  najmanj | b

  najmanj |
| w | 18 | 50 | 40 |
| x | 28 | 70 | 55 |
| y | 43 | 100 | 80 |
| z | 50 | 110 | 95 |

Oblika

Mera (mm)

D

D

±0,5

a

a

najmanj

b

b

najmanj

w

18

50

40

x

28

70

55

y

43

100

80

z

50

110

95

12.

Vlečna ušesa, vrtljiva okoli vzdolžne osi in pritrjena na vlečna ojesa priklopnikov, za povezavo z nevrtljivimi vlečnimi sklopkami s sornikom in lovilnikom (razred r).

12.1

Enota za spenjanje se preizkusi v skladu z odstavkom 3.3.3 Priloge 6.

12.2

Vlečna ušesa razreda r so skladna s sliko 20 in tabelo 5.

Slika 20

Slika 20

Mere vlečnih ušes so take, kot so prikazane v nadaljevanju (razred r)

Mere vlečnih ušes so take, kot so prikazane v nadaljevanju (razred r)

Image 23

Tabela 5

Tabela 5

Oblike in mere (razred r)

Oblike in mere (razred r)

| Oblika | Uho za spenjanje (mm) |
| --- | --- |
| Konfiguracija valjastega ušesa | Konfiguracija okroglega ušesa |
| d | b | c | e | i | h | d
  1 | t | d | b | c | e | i | t | h |
| ±0,5 | najmanj | najmanj | največ | največ | ± 1 | ± 3 | najmanj | ± 0,5 | najmanj | najmanj | največ | največ | najmanj | ±1 |
| W | 28 | 50 | 80 | 30 | 30 | 20 | 70 | 44 | 22 | 40 | 80 | 30 | 30 | 44 | 20 |
| X | 45 | 70 | 100 | 60 | 40 | 32 | 105 | 63 | 35 | 50 | 100 | 60 | 40 | 63 | 30 |
| Y | 62 | 90 | 120 | 55 | 40 | 132 | 73 | 50 | 55 | 140 | 55 | 73 | 35 |
| Z | 73 | 100 | 140 | 75 | 60 | 42 | 157 | 78 | 68 | 60 | 160 | 75 | 60 | 78 | 42 |

Oblika

Uho za spenjanje (mm)

Konfiguracija valjastega ušesa

Konfiguracija okroglega ušesa

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

h

h

d
  1

d

1

t

t

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

t

t

h

h

±0,5

najmanj

najmanj

največ

največ

± 1

± 3

najmanj

± 0,5

najmanj

najmanj

največ

največ

najmanj

±1

W

28

50

80

30

30

20

70

44

22

40

80

30

30

44

20

X

45

70

100

60

40

32

105

63

35

50

100

60

40

63

30

Y

62

90

120

55

40

132

73

50

55

140

55

73

35

Z

73

100

140

75

60

42

157

78

68

60

160

75

60

78

42

13.

Pri napravah za spenjanje razredov s in p se uporabijo ustrezne zahteve za najbližjo standardno ali nestandardno napravo ali sestavni del iz prilog 5 in 6.

14.

Razvrstitev mehanskih naprav za spenjanje na vlečnih vozilih ali strojih z lastnim pogonom in vlečenih vozilih je skladna s tabelo 6.

Tabela 6

Razvrstitev mehanskih naprav za spenjanje na vlečnih vozilih ali strojih z lastnim pogonom in vlečenih vozilih

| Naprava za spenjanje na vlečnem vozilu | Naprava za spenjanje na vlečenem vozilu |
| --- | --- |
| Razred a80 | Razred b80 |
| Razred c40 | Razreda d40-1 in d40-2 |
| Razred g | Razreda d50-1 in d50-2 |
| Razred h | Razred d50-2 |
| Razred i | Razred j |
| Razred q | Razred r |

Naprava za spenjanje na vlečnem vozilu

Naprava za spenjanje na vlečenem vozilu

Razred a80

Razred b80

Razred c40

Razreda d40-1 in d40-2

Razred g

Razreda d50-1 in d50-2

Razred h

Razred d50-2

Razred i

Razred j

Razred q

Razred r

15.

Če je spenjanje daljinsko upravljano ali avtomatsko, mora biti upravljavcu vedno viden daljinski prikazovalnik, ki prikazuje, da je bilo spenjanje opravljeno in da so se blokirne naprave aktivirale.

Daljinski prikazovalnik je v kabini vozila, če se spenjanje opravi, ne da bi upravljavec zapustil kabino vozila.

---

(1)  Ročaj sornika priklopa in zadrževalne naprave lovilnika lahko segajo čez širino A, vendar ne smejo ovirati kotov prostega gibanja priključka, določenih v odstavku 10.

1

(2)  G je razdalja, na kateri se ohranjata določeni meri A in B.

2

(3)  Profil, prikazan na sliki 17, predstavlja največjo zunanjo linijo za vlečno oje in lovilnik. Polmer R in kot W se lahko razlikujeta od navedenih vrednosti, če ni presežena največja zunanja linija.

3

(4)  Za posebne primere uporabe je odprtina E lahko podolgovata.

4

---

PRILOGA 6

Preizkušanje mehanskih naprav ali sestavnih delov za spenjanje za vozila kategorij T, R in S

1.   Splošne preizkuševalne zahteve

| 1.1 | Vzorci naprav za spenjanje se preizkusijo glede na trdnost in uspešnost delovanja. Pri napravah za spenjanje se trdnost preveri z dinamičnim preizkusom. Trdnost mehanske naprave za spenjanje se dokaže z izmenično obremenitvijo na preizkuševalni napravi. Če je zaradi zasnove mehanske naprave za spenjanje (npr. prevelika zračnost, vlečni kavelj) nemogoče izvesti preizkus z izmenično preizkuševalno obremenitvijo, se lahko obremenjevanje opravi tudi na podlagi naraščanja v smeri vleke ali tlaka, kar od tega je večje. V nekaterih primerih so morda potrebni dodatni statični preizkusi. Namesto dinamičnega preizkusa se lahko mehanske naprave za spenjanje razredov i, q in r, namenjene za vgradnjo na kmetijska vozila z najvišjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki ne presega 40 km/h, preizkusijo v skladu z odstavkom 3.3.3.2 te priloge (statični preizkus). Mehanske naprave za spenjanje vseh razredov, namenjene za vgradnjo na kmetijska vozila z najvišjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 60 km/h, se preizkusijo v skladu s Prilogo 6 k Pravilniku št. 55 (spremembe 01). Poleg tega lahko homologacijski organ ali tehnična služba opusti dinamični ali statični preizkus, če preprosta konstrukcija sestavnega dela omogoča teoretično preverjanje v primeru sklopk razredov d, e, f, i, in j ter sklopk razreda s, podobnih sklopkam navedenih razredov. Teoretična preverjanja se lahko opravijo tudi za opredelitev najneugodnejših primerov. V vseh primerih zagotavljajo enako kakovost rezultatov kot dinamični ali statični preizkusi. V dvomljivih primerih prevladajo rezultati fizičnih preizkusov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Dinamični preizkus se opravi s približno sinusno obremenitvijo (izmenično in/ali nihajoče) s številom nihajev obremenitve, ki ustreza materialu. Razpoke ali prelomi, ki vplivajo na delovanje naprave za spenjanje, niso dovoljeni. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pri predpisanih statičnih preizkusih so dovoljene le majhne trajne deformacije. Če ni določeno drugače, trajna (plastična) deformacija po sprostitvi ne presega 10 % največje deformacije, izmerjene med preizkusom. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Obremenitvene predpostavke za dinamične preizkuse temeljijo na vodoravni komponenti sile v vzdolžni osi vozila in na navpični komponenti sile. Vodoravne komponente sil, ki delujejo prečno na vzdolžno os vozila, in navori, če so manj pomembni, se ne upoštevajo.
  Če konstrukcija naprave za spenjanje ali njena pritrditev na vozilo ali pritrditev dodatnih sistemov (kot so pogoni opreme, kompenzatorji sile, sistemi za prisilno krmiljenje itd.) povzroča dodatne sile ali navore, se ti upoštevajo v postopku homologacije. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko zahteva tudi dodatne preizkuse.
  Vodoravna komponenta sile v vzdolžni osi vozila je teoretično določena referenčna sila, vrednost D ali Dc. Kadar je ustrezno, navpično komponento sile predstavljata statična navpična nosilnost S na priklopni točki in predpostavljena navpična obremenitev V. |
| --- | --- |

1.4

Če konstrukcija naprave za spenjanje ali njena pritrditev na vozilo ali pritrditev dodatnih sistemov (kot so pogoni opreme, kompenzatorji sile, sistemi za prisilno krmiljenje itd.) povzroča dodatne sile ali navore, se ti upoštevajo v postopku homologacije. Homologacijski organ ali tehnična služba lahko zahteva tudi dodatne preizkuse.

Vodoravna komponenta sile v vzdolžni osi vozila je teoretično določena referenčna sila, vrednost D ali Dc. Kadar je ustrezno, navpično komponento sile predstavljata statična navpična nosilnost S na priklopni točki in predpostavljena navpična obremenitev V.

| 1.5 | Značilne vrednosti D, Dc, S, Av in vmax, na katerih temeljijo preizkusi in ki so opredeljene v odstavku 2.10 tega pravilnika, se vzamejo iz podatkov, ki jih proizvajalec navede v vlogi za podelitev homologacije – glej obrazec sporočila iz prilog 1 in 2. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vsaka blokirna naprava za oblikovno zvezo, ki jo v položaju ohranja vzmetna sila, ostane v zavarovanem položaju, kadar je izpostavljena sili, ki deluje v najmanj ugodni smeri in je enakovredna trikratni masi omejevalnega mehanizma. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Obremenitvene predpostavke
  Preizkus dinamične vzdržljivosti z nihajočo obremenitvijo z rezultanto preizkuševalne sile:



  (kN)





  v območju za natezne ali tlačne nihajoče obremenitve (kar je večje)
  pri čemer je
  vodoravna obremenitev (kN):
  Fh = 1,0 · Dc

  Fh = 1,0 · D za priklopnike z vrtljivim ojesom
  navpična obremenitev (kN):
  Fs = g · S + 0,3 · V |
| --- | --- |

1.7

Preizkus dinamične vzdržljivosti z nihajočo obremenitvijo z rezultanto preizkuševalne sile:

Formula
  (kN)

Formula

v območju za natezne ali tlačne nihajoče obremenitve (kar je večje)

pri čemer je

vodoravna obremenitev (kN):

Fh = 1,0 · Dc

Fh = 1,0 · D za priklopnike z vrtljivim ojesom

navpična obremenitev (kN):

Fs = g · S + 0,3 · V

2.   Preizkuševalni postopki

| 2.1 | Pri dinamičnih in statičnih preizkusih je vzorec postavljen na ustrezno preizkuševalno napravo, opremljeno za obremenjevanje s silami, tako da nanj ne deluje nobena druga sila ali navor razen predpisane preizkuševalne sile. Pri preizkusih z izmeničnim obremenjevanjem smer delovanja sile ne odstopa za več kot ± 1° od predpisane. Pri preizkusih z nihajočo obremenitvijo in statičnih preizkusih je kot nastavljen za največjo silo. Običajno je za to treba vgraditi zgib na točki prijemanja sile (npr. na priklopni točki) in drug zgib na določeni razdalji od te točke. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Preizkuševalna frekvenca ne presega 35 Hz. Izbrana frekvenca je dovolj različna od lastnih frekvenc preizkuševalne naprave z vstavljeno preizkušano napravo. Pri asinhronih preizkusih se frekvenci obeh komponent sile razlikujeta za približno 1 % do največ 3 %. Pri napravah za spenjanje iz jekla je število ciklov obremenjevanja 2 × 106. Pri napravah za spenjanje iz drugih materialov je morda potrebnih več ciklov obremenjevanja. Uporabi se metoda ugotavljanja razpok s penetracijo barvila ali kaka druga enakovredna metoda za ugotovitev morebitnih razpok med preizkusom. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pri preizkusih z nihajočo obremenitvijo se preizkuševalna sila giblje med največjo in najmanjšo preizkuševalno silo, ki pa ne sme biti večja od 5 % največje preizkuševalne sile, razen če v posebnem preizkuševalnem postopku ni določeno drugače. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pri statičnih preizkusih preizkuševalna sila deluje enakomerno in hitro ter se vzdržuje vsaj 60 sekund. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Preizkušane naprave ali sestavni deli za spenjanje morajo biti praviloma pritrjeni na preizkuševalno napravo čim bolj togo v položaju, v katerem bodo vgrajeni na vozilu. Pritrdilni elementi morajo biti taki, kot jih navede proizvajalec ali vložnik in kot so namenjeni za pritrditev naprave ali sestavnega dela za spenjanje na vozilo, in/ali imajo iste mehanske značilnosti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Naprave ali sestavni deli za spenjanje se preizkušajo v takem stanju, v kakršnem se bodo uporabljali med vožnjo. Po presoji proizvajalca in dogovoru s tehnično službo pa se lahko elastični sestavni deli blokirajo, če tako zahteva preizkuševalni postopek in če zaradi tega rezultati preizkušanja ne bodo nerealni.
  Gibki sestavni deli, ki se med temi pospešenimi preizkuševalnimi postopki pregrevajo, se lahko med preizkušanjem zamenjujejo. Preizkuševalne obremenitve delujejo na vzorec prek elementov brez zračnosti. |
| --- | --- |

2.6

Gibki sestavni deli, ki se med temi pospešenimi preizkuševalnimi postopki pregrevajo, se lahko med preizkušanjem zamenjujejo. Preizkuševalne obremenitve delujejo na vzorec prek elementov brez zračnosti.

3.   Specifične zahteve za preizkušanje

| 3.1 | Vlečne krogle 80 (razred a) |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Osnovni preizkus je preizkus dinamične vzdržljivosti z nihajočo obremenitvijo z rezultanto preizkuševalne sile. Kot druga možnost je dovoljen tudi dvokomponentni sinhroni preizkus dinamične vzdržljivosti. Preizkusni vzorec sestavljajo vlečna krogla in pritrdilni elementi, potrebni za pritrditev na vozilo. Vlečna krogla je togo pritrjena na preizkuševalni okvir, ki omogoča ustvarjanje izmeničnih ali nihajočih sil, v položaju, namenjenem za uporabo naprave. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kot sredstvo za obremenjevanje s silami se uporabi ustrezna vlečna glava 80. Vzorec se pritrdi na preizkuševalno napravo z ustreznimi spojnimi elementi, ki se razporedijo tako, da njegov relativni položaj ustreza predvideni uporabi. Vzorec ni izpostavljen nobenim dodatnim silam ali navorom razen preizkuševalne sile. Preizkuševalna sila deluje vzdolž smeri delovanja skozi priklopno točko, usmerjeno pod kotom rezultante, ki izhaja iz vodoravnih in navpičnih obremenitvenih predpostavk. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Obremenitvene predpostavke
  Kot je določeno v odstavku 1.7 te priloge. |
| --- | --- |

3.1.3

Kot je določeno v odstavku 1.7 te priloge.

| 3.2 | Vlečne glave 80 (razred b) |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Osnovni preizkus je preizkus dinamične vzdržljivosti, pri katerem se uporabi izmenična ali nihajoča preizkuševalna sila. Kot druga možnost je dovoljen tudi dvokomponentni sinhroni preizkus dinamične vzdržljivosti. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Dinamični preizkus se izvede z uporabo ločenega sklopa z vlečno kroglo 80 enake ali večje trdnosti.
  Vzorec se pritrdi na preizkuševalno napravo z ustreznimi spojnimi elementi, ki se razporedijo tako, da njegov relativni položaj ustreza predvideni uporabi.
  Vzorec ni izpostavljen nobenim dodatnim silam ali navorom razen preizkuševalne sile.
  Preizkuševalna sila deluje vzdolž smeri delovanja skozi priklopno točko, usmerjeno pod kotom rezultante, ki izhaja iz vodoravnih in navpičnih obremenitvenih predpostavk. |
| --- | --- |

3.2.2

Vzorec se pritrdi na preizkuševalno napravo z ustreznimi spojnimi elementi, ki se razporedijo tako, da njegov relativni položaj ustreza predvideni uporabi.

Vzorec ni izpostavljen nobenim dodatnim silam ali navorom razen preizkuševalne sile.

Preizkuševalna sila deluje vzdolž smeri delovanja skozi priklopno točko, usmerjeno pod kotom rezultante, ki izhaja iz vodoravnih in navpičnih obremenitvenih predpostavk.

| 3.2.3 | Obremenitvene predpostavke
  Kot je določeno v odstavku 1.7 te priloge. |
| --- | --- |

3.2.3

Kot je določeno v odstavku 1.7 te priloge.

| 3.3 | Vlečne sklopke |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom (razred c)
  Na vzorcu se izvede preizkus dinamične vzdržljivosti. Naprava za spenjanje je opremljena z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo. |
| --- | --- |

3.3.1

Na vzorcu se izvede preizkus dinamične vzdržljivosti. Naprava za spenjanje je opremljena z vsemi deli, potrebnimi za pritrditev na vozilo.

| 3.3.1.1 | Za priklopnike s togim ojesom
  Preizkus dinamične vzdržljivosti z nihajočo obremenitvijo v območju za natezne nihajoče obremenitve z rezultanto preizkuševalne sile (smer vlečenja nazaj in navzdol)
  Kot je določeno v odstavku 1.7 te priloge. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Preizkus dinamične vzdržljivosti z nihajočo obremenitvijo v območju za natezne nihajoče obremenitve z rezultanto preizkuševalne sile (smer vlečenja nazaj in navzdol)

Kot je določeno v odstavku 1.7 te priloge.

| 3.3.1.2 | Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom na priklopnikih
  Uporabijo se obremenitvene predpostavke ob upoštevanju vrednosti D





  .
  Vrednosti R1 in R2 sta taki, kot ju določi proizvajalec (R2 · R1). Preizkusi dinamične vzdržljivosti so taki, kot so določeni v odstavku 3.3.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Uporabijo se obremenitvene predpostavke ob upoštevanju vrednosti D

Formula

.

Vrednosti R1 in R2 sta taki, kot ju določi proizvajalec (R2 · R1). Preizkusi dinamične vzdržljivosti so taki, kot so določeni v odstavku 3.3.1.1 te priloge.

| 3.3.1.3 | Statični preizkusi blokirne naprave za spenjalni sornik
  Pri vlečnih sklopkah z nevaljastim sornikom in lovilnikom je treba preizkusiti tudi zapiranje in morebitne blokirne naprave, in sicer s statično silo 0,25 D, ki deluje v smeri odpiranja.
  Preizkuševalna sila 0,1 · D zadostuje pri valjastih spenjalnih sornikih.
  Ta sila se enakomerno in hitro poveča na navedeno vrednost ter se vzdržuje 10 sekund.
  Med preizkusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Pri vlečnih sklopkah z nevaljastim sornikom in lovilnikom je treba preizkusiti tudi zapiranje in morebitne blokirne naprave, in sicer s statično silo 0,25 D, ki deluje v smeri odpiranja.

Preizkuševalna sila 0,1 · D zadostuje pri valjastih spenjalnih sornikih.

Ta sila se enakomerno in hitro poveča na navedeno vrednost ter se vzdržuje 10 sekund.

Med preizkusom se naprava ne odpre ali kakor koli poškoduje.

| 3.3.2 | Vlečni kavlji (razred g)
  Kot je določeno v odstavku 3.3.1 te priloge. |
| --- | --- |

3.3.2

Kot je določeno v odstavku 3.3.1 te priloge.

| 3.3.3 | Traktorske vlečne vilice (razred i) |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.3.1 | Kot je določeno v odstavku 3.3.1 ali statični preizkus namesto dinamičnega preizkusa, kot je opisano v odstavku 3.3.3.2, če je vlečno oje namenjeno za vgradnjo na kmetijska vozila z najvišjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki ne presega 40 km/h. |
| --- | --- |

3.3.3.1

| 3.3.3.2 | Statična preizkuševalna metoda |
| --- | --- |

3.3.3.2

| 3.3.3.2.1 | Specifikacije preizkusov |
| --- | --- |

3.3.3.2.1

| 3.3.3.2.1.1 | Splošno
  Po pregledu konstrukcijskih značilnosti se mehanska naprava za spenjanje statično preizkusi v skladu z zahtevami iz odstavkov 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 in 3.3.3.2.1.4. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.1

Po pregledu konstrukcijskih značilnosti se mehanska naprava za spenjanje statično preizkusi v skladu z zahtevami iz odstavkov 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 in 3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.2 | Priprava preizkusa
  Preizkusi se opravijo na posebni pripravi, pri čemer so mehanska naprava za spenjanje in vse morebitne naprave za njeno priključitev na traktor pritrjene na togo konstrukcijo z istimi sestavnimi deli, ki se uporabljajo za njeno pritrditev na traktor. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.2

Preizkusi se opravijo na posebni pripravi, pri čemer so mehanska naprava za spenjanje in vse morebitne naprave za njeno priključitev na traktor pritrjene na togo konstrukcijo z istimi sestavnimi deli, ki se uporabljajo za njeno pritrditev na traktor.

| 3.3.3.2.1.3 | Merilni instrumenti
  Instrumenti, ki se uporabljajo za zapisovanje obremenitev in premikov, zagotavljajo naslednjo točnost merjenja:






  (a) | obremenitve ± 50 daN, |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.1.3

Instrumenti, ki se uporabljajo za zapisovanje obremenitev in premikov, zagotavljajo naslednjo točnost merjenja:

(a)

obremenitve ± 50 daN,

| (b) | premiki ± 0,01 mm. |
| --- | --- |

(b)

premiki ± 0,01 mm.

| 3.3.3.2.1.4 | Preizkuševalni postopek |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4

| 3.3.3.2.1.4.1 | Naprava za spenjanje se najprej predobremeni z vlečno obremenitvijo, ki ne presega 15 % preizkuševalne vlečne obremenitve, opredeljene v odstavku 3.3.3.2.1.4.2.
  Postopek, opisan v odstavku 3.3.3.2.1.4.1, se ponovi vsaj dvakrat, pri čemer je treba izhajati iz ničelne obremenitve, ki se nato postopoma povečuje do vrednosti, predpisane v odstavku 3.3.3.2.1.4.1, nato pa postopno zmanjša do 500 daN; ta ustaljena obremenitev se vzdržuje vsaj 60 sekund. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.1

Postopek, opisan v odstavku 3.3.3.2.1.4.1, se ponovi vsaj dvakrat, pri čemer je treba izhajati iz ničelne obremenitve, ki se nato postopoma povečuje do vrednosti, predpisane v odstavku 3.3.3.2.1.4.1, nato pa postopno zmanjša do 500 daN; ta ustaljena obremenitev se vzdržuje vsaj 60 sekund.

| 3.3.3.2.1.4.2 | Podatki, zapisani za izris krivulje obremenitev/deformacije pri natezni obremenitvi, ali diagram te krivulje, izrisan na tiskalniku, ki je povezan z napravo za obremenjevanje, temeljijo samo na območju povečanja obremenitve referenčnega središča priključne naprave od 500 daN navzgor.
  Med preizkusom do vključno preizkuševalne vlečne obremenitve, ki je določena kot 1,5-kratnik tehnično dovoljene mase priklopnika, ne pride do zlomov, poleg tega krivulja obremenitev/deformacija poteka enakomerno brez nepravilnosti na intervalu med 500 daN in eno tretjino največje vlečne obremenitve.
  Trajna deformacija se zabeleži na krivulji obremenitev/deformacije pri obremenitvi 500 daN po zmanjšanju preizkuševalne obremenitve na to vrednost.
  Zabeležena trajna deformacija ne presega 25 % največje ugotovljene elastične deformacije. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.2

Med preizkusom do vključno preizkuševalne vlečne obremenitve, ki je določena kot 1,5-kratnik tehnično dovoljene mase priklopnika, ne pride do zlomov, poleg tega krivulja obremenitev/deformacija poteka enakomerno brez nepravilnosti na intervalu med 500 daN in eno tretjino največje vlečne obremenitve.

Trajna deformacija se zabeleži na krivulji obremenitev/deformacije pri obremenitvi 500 daN po zmanjšanju preizkuševalne obremenitve na to vrednost.

Zabeležena trajna deformacija ne presega 25 % največje ugotovljene elastične deformacije.

| 3.3.3.2.1.5 | Pred preizkusom iz odstavka 3.3.3.2.1.4.2 se opravi preizkus, pri katerem se referenčno središče priključne naprave postopoma obremenjuje od začetne obremenitve 500 daN do trikratne vrednosti največje dopustne navpične sile (v daN, enako g · S/10), kakršno priporoča proizvajalec.
  Med preizkusom deformacija naprave za spenjanje ne preseže 10 % največje ugotovljene elastične deformacije.
  Preverjanje se opravi, ko se navpična sila (v daN, enako g · S/10) odstrani in se ponovno vzpostavi izhodiščna obremenitev 500 daN. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.5

Med preizkusom deformacija naprave za spenjanje ne preseže 10 % največje ugotovljene elastične deformacije.

Preverjanje se opravi, ko se navpična sila (v daN, enako g · S/10) odstrani in se ponovno vzpostavi izhodiščna obremenitev 500 daN.

| 3.3.4 | Vlečni klini (razred h)
  Kot je določeno v odstavku 3.3.1 te priloge. |
| --- | --- |

3.3.4

Kot je določeno v odstavku 3.3.1 te priloge.

| 3.3.5 | Vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom, nevrtljive okoli vzdolžne osi (razred q)
  Kot je določeno v odstavku 3.3.3 te priloge. |
| --- | --- |

3.3.5

Kot je določeno v odstavku 3.3.3 te priloge.

| 3.3.6 | Varovalne plošče (za vse vlečne sklopke razredov a, g in h, če so prisotne)
  Pri vlečnih kroglah, kavljih in klinih ter enakovrednih napravah se varovalna plošča preizkusi s statično silo Fs stat = 0,6 · D (navpično navzgor). Razpoke ali prelomi, ki vplivajo na delovanje naprave za spenjanje, niso dovoljeni. |
| --- | --- |

3.3.6

Pri vlečnih kroglah, kavljih in klinih ter enakovrednih napravah se varovalna plošča preizkusi s statično silo Fs stat = 0,6 · D (navpično navzgor). Razpoke ali prelomi, ki vplivajo na delovanje naprave za spenjanje, niso dovoljeni.

| 3.4 | Vlečna ušesa (razreda d) |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Pri vlečnih ušesih (razreda d40-1 in d40-2) za vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom se opravijo enaki dinamični preizkusi in uporabijo enakovredne obremenitvene predpostavke (glej odstavek 3.3.1).
  Pri vlečnih ušesih, ki se uporabljajo izključno na priklopnikih z vrtljivim ojesom, se opravi preizkus z uporabo vodoravnih obremenitvenih predpostavk.
  Preizkus se lahko opravi z uporabo izmenične ali nihajoče preizkuševalne sile, kot je določeno v odstavku 3.3.1. |
| --- | --- |

3.4.1

Pri vlečnih ušesih, ki se uporabljajo izključno na priklopnikih z vrtljivim ojesom, se opravi preizkus z uporabo vodoravnih obremenitvenih predpostavk.

Preizkus se lahko opravi z uporabo izmenične ali nihajoče preizkuševalne sile, kot je določeno v odstavku 3.3.1.

| 3.4.2 | Vlečna ušesa (razred d50) za vlečne kavlje, traktorske vlečne vilice ali vlečne kline se preizkusijo na enak način kot vlečna ušesa za vlečne sklopke s sornikom in lovilnikom. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Vlečna ušesa (razred r)
  Kot je določeno v odstavku 3.3.3 te priloge. |
| --- | --- |

3.5

Kot je določeno v odstavku 3.3.3 te priloge.

| 3.6 | Vlečni okvirji (razred f) |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Vlečni okvirji so med preizkušanjem izpostavljeni enakim silam kot sklopka. Preizkuševalna obremenitev se uporabi na vodoravni in navpični razdalji, ki ustreza položaju naprave za spenjanje, ki najbolj kritično deluje na vlečni okvir. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Priprava preizkusa
  Preizkusi se morajo opraviti v skladu z odstavkom 3.3.3.2.1.2. |
| --- | --- |

3.6.2

Preizkusi se morajo opraviti v skladu z odstavkom 3.3.3.2.1.2.

| 3.6.3 | Merilni instrumenti
  Instrumenti, ki se uporabljajo za zapisovanje obremenitev in premikov, morajo biti skladni z odstavkom 3.3.3.2.1.3. |
| --- | --- |

3.6.3

Instrumenti, ki se uporabljajo za zapisovanje obremenitev in premikov, morajo biti skladni z odstavkom 3.3.3.2.1.3.

| 3.6.4 | Primerjava vlečnih okvirjev
  Namesto obveznih preizkusov se lahko vlečni okvirji ocenijo s primerjalnimi izračuni. Primerjani okvir mora biti po glavnih konstrukcijskih značilnostih podoben okvirju, ki je bil že preizkušen. |
| --- | --- |

3.6.4

Namesto obveznih preizkusov se lahko vlečni okvirji ocenijo s primerjalnimi izračuni. Primerjani okvir mora biti po glavnih konstrukcijskih značilnostih podoben okvirju, ki je bil že preizkušen.

| 3.7 | Vlečna ojesa (razred e) |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Vlečna ojesa se preizkušajo enako kot vlečne sklopke (glej odstavek 3.3.1). Homologacijski organ ali tehnična služba lahko opusti preizkus trajne dinamične vzdržljivosti, če preprosta konstrukcija sestavnega dela omogoča teoretično preverjanje trdnosti.
  Pri teoretičnem preverjanju se uporabijo nazivne sile, ki se izračunajo na naslednji način:





  pri čemer je
  V velikost sile iz odstavka 3.3.1.1;
  Fsc izračunana navpična obremenitev.
  Dopustne obremenitve so v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641-1:1983.
  Dopustna obremenitev zvara ne presega 90 N/mm2.
  Pri upognjenih vlečnih ojesih (npr. oblike labodjega vratu) in vlečnih ojesih priklopnikov z vrtljivim ojesom se upošteva vodoravna komponenta sile

  . |
| --- | --- |

3.7.1

Pri teoretičnem preverjanju se uporabijo nazivne sile, ki se izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je

V velikost sile iz odstavka 3.3.1.1;

Fsc izračunana navpična obremenitev.

Dopustne obremenitve so v skladu z odstavkom 5.3 standarda ISO 7641-1:1983.

Dopustna obremenitev zvara ne presega 90 N/mm2.

Pri upognjenih vlečnih ojesih (npr. oblike labodjega vratu) in vlečnih ojesih priklopnikov z vrtljivim ojesom se upošteva vodoravna komponenta sile
  Formula
  .

| 3.7.2 | Pri vlečnih ojesih priklopnikov z vrtljivim ojesom, ki se lahko prosto premikajo v navpični smeri, se ob preizkusu trajne dinamične vzdržljivosti ali teoretičnem preverjanju trdnosti preverja še odpornost proti uklonu, bodisi s teoretičnim izračunom z nazivno silo

  ali uklonskim preizkusom z nazivno silo

  .
  Pri izračunu so dopustne obremenitve v skladu z odstavkom 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.2

Pri izračunu so dopustne obremenitve v skladu z odstavkom 3.7.1.

| 3.7.3 | Pri krmiljenih oseh se preverja odpornost proti upogibu s teoretičnim izračunom ali upogibnim preizkusom. V središču točke spenjanja deluje vodoravna prečna statična sila. Njena velikost je izbrana tako, da okoli središča sprednje osi deluje navor

  (kNm). Dopustne obremenitve so v skladu z odstavkom 3.7.1. |
| --- | --- |

3.7.3

---

PRILOGA 7

Vgradnja in posebne zahteve

1.

Traktorji

1.1

Traktor je lahko opremljen z eno ali več mehanskimi napravami za spenjanje v skladu z odstavkom 2.6 v povezavi s tabelo 6 Priloge 5.

1.2

Če je traktor opremljen z mehanskimi napravami za spenjanje v skladu z odstavkom 2.6 v povezavi s tabelo 6 Priloge 5, ima vsaj ena od naprav značilne vrednosti D, Dc, S, Av in vmax, ki ustrezajo najvišjim dovoljenim značilnim vrednostim traktorja, kot jih je navedel proizvajalec traktorja.

2.

Mehanske naprave za spenjanje na vlečenih vozilih v skladu z odstavkom 2.6 v povezavi s tabelo 6 Priloge 5 za povezavo vlečenega vozila s traktorjem imajo vsaj značilne vrednosti D, Dc, S, Av in vmax, ki ustrezajo najvišjim dovoljenim značilnim vrednostim vlečenega vozila, kot jih je navedel proizvajalec vlečenega vozila.

---