# Az Európai Unió L 275/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 275 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. október 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 275

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. október 25.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2036 rendelete (2022. október 19.) az 575/2013/EU rendeletnek és a 2014/59/EU irányelvnek a több pontból kiinduló szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmények prudenciális kezelése, valamint a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménynek való megfelelés szempontjából figyelembe vehető instrumentumok közvetett jegyzésére vonatkozó módszerek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2037 rendelete (2022. október 19.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/833 rendelet módosításáról | 11 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2038 rendelete (2022. október 19.) a 95/93/EGK tanácsi rendeletnek az Unió repülőterein alkalmazandó résidő-felhasználási szabályokra vonatkozó, járványügyi helyzet vagy katonai agresszió miatti ideiglenes könnyítés tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 14 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2039 rendelete (2022. október 19.) az 1303/2013/EU és az (EU) 2021/1060 rendeletnek az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió következményeinek kezelését célzó további rugalmasság tekintetében történő módosításáról FAST (a területeknek nyújtott rugalmas támogatás) - CARE | 23 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2040 rendelete (2022. október 19.) a 805/2004/EK rendeletnek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 30 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2041 irányelve (2022. október 19.) az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről | 33 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2036 rendelete (2022. október 19.) az 575/2013/EU rendeletnek és a 2014/59/EU irányelvnek a több pontból kiinduló szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmények prudenciális kezelése, valamint a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménynek való megfelelés szempontjából figyelembe vehető instrumentumok közvetett jegyzésére vonatkozó módszerek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2037 rendelete (2022. október 19.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/833 rendelet módosításáról

11

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2038 rendelete (2022. október 19.) a 95/93/EGK tanácsi rendeletnek az Unió repülőterein alkalmazandó résidő-felhasználási szabályokra vonatkozó, járványügyi helyzet vagy katonai agresszió miatti ideiglenes könnyítés tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

14

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2039 rendelete (2022. október 19.) az 1303/2013/EU és az (EU) 2021/1060 rendeletnek az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió következményeinek kezelését célzó további rugalmasság tekintetében történő módosításáról FAST (a területeknek nyújtott rugalmas támogatás) - CARE

23

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2040 rendelete (2022. október 19.) a 805/2004/EK rendeletnek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

30

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2041 irányelve (2022. október 19.) az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről

33

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2042 rendelete (2022. október 24.) a Guineai Köztársasággal szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1284/2009/EU rendelet módosításáról | 48 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2043 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/1755 rendelet végrehajtásáról | 50 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2044 végrehajtási rendelete (2022. október 18.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Roero [OEM]) | 52 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2045 végrehajtási rendelete (2022. október 18.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Chianti Classico [OEM]) | 53 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2046 rendelete (2022. október 24.) az 1408/2013/EU rendelet mellékleteinek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az ahhoz csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek figyelembevétele céljából történő módosításáról | 55 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2047 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba történő behozatalával foglalkozó egyes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében történő helyesbítéséről | 57 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2048 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) az L-(+)-tejsav 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  ) | 60 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2049 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba való behozatala terén illetékes egyes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében történő módosításáról | 64 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2050 határozata (2022. október 18.) a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről | 70 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2022/2051 határozata (2022. október 24.) a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozat módosításáról | 72 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2022/2052 határozata (2022. október 24.) a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat módosításáról | 74 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2053 végrehajtási határozata (2022. október 18.) az Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2022) 7418. számú dokumentummal történt) | 75 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2054 végrehajtási határozata (2022. október 21.) a Preventol A 12 TK 50 biocid termék engedélyezésének feltételeivel kapcsolatos, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megoldatlan kifogásokról
  (az értesítés a C(2022) 7408. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | 147. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések mezőgazdasági járműszerelvények mechanikus kapcsolószerkezetei alkatrészeinek jóváhagyásáról [2022/2055] | 80 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2022/2042 rendelete (2022. október 24.) a Guineai Köztársasággal szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1284/2009/EU rendelet módosításáról

48

*

A Tanács (EU) 2022/2043 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/1755 rendelet végrehajtásáról

50

*

A Bizottság (EU) 2022/2044 végrehajtási rendelete (2022. október 18.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Roero [OEM])

52

*

A Bizottság (EU) 2022/2045 végrehajtási rendelete (2022. október 18.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Chianti Classico [OEM])

53

*

A Bizottság (EU) 2022/2046 rendelete (2022. október 24.) az 1408/2013/EU rendelet mellékleteinek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az ahhoz csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek figyelembevétele céljából történő módosításáról

55

*

A Bizottság (EU) 2022/2047 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba történő behozatalával foglalkozó egyes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében történő helyesbítéséről

57

*

A Bizottság (EU) 2022/2048 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) az L-(+)-tejsav 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  )

1

60

*

A Bizottság (EU) 2022/2049 végrehajtási rendelete (2022. október 24.) az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba való behozatala terén illetékes egyes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében történő módosításáról

64

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/2050 határozata (2022. október 18.) a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről

70

*

A Tanács (KKBP) 2022/2051 határozata (2022. október 24.) a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozat módosításáról

72

*

A Tanács (KKBP) 2022/2052 határozata (2022. október 24.) a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat módosításáról

74

*

A Bizottság (EU) 2022/2053 végrehajtási határozata (2022. október 18.) az Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2022) 7418. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2022) 7418. számú dokumentummal történt)

75

*

A Bizottság (EU) 2022/2054 végrehajtási határozata (2022. október 21.) a Preventol A 12 TK 50 biocid termék engedélyezésének feltételeivel kapcsolatos, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megoldatlan kifogásokról
  (az értesítés a C(2022) 7408. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 7408. számú dokumentummal történt)

1

77

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

147. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések mezőgazdasági járműszerelvények mechanikus kapcsolószerkezetei alkatrészeinek jóváhagyásáról [2022/2055]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2036 RENDELETE

(2022. október 19.)

az 575/2013/EU rendeletnek és a 2014/59/EU irányelvnek a több pontból kiinduló szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmények prudenciális kezelése, valamint a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménynek való megfelelés szempontjából figyelembe vehető instrumentumok közvetett jegyzésére vonatkozó módszerek tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/876 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), az (EU) 2019/877 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és az (EU) 2019/879 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) módosította a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálására vonatkozó uniós keretrendszert az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) módosítása révén. Ezekre a módosításokra azért volt szükség, hogy az Unióban végrehajtsák az uniós keretben globálisan rendszerszinten jelentős intézményekként említett, globálisan rendszerszinten jelentős bankokra vonatkozó, a Pénzügyi Stabilitási Tanács által 2015. november 9-én közzétett, „A teljes veszteségviselő képességre (TLAC) vonatkozó feltételek” című nemzetközi dokumentumot (a továbbiakban: TLAC-standard), és minden bank esetében megerősítsék a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény (a továbbiakban: MREL) alkalmazását. A módosított uniós bankszanálási keretrendszernek jobban kell biztosítania, hogy a bankok pénzügyi életképtelensége és ebből következő szanálása esetén a bankok veszteségviselését és feltőkésítését magánforrásokból fedezzék. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/876 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), az (EU) 2019/877 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és az (EU) 2019/879 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) módosította a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálására vonatkozó uniós keretrendszert az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) módosítása révén. Ezekre a módosításokra azért volt szükség, hogy az Unióban végrehajtsák az uniós keretben globálisan rendszerszinten jelentős intézményekként említett, globálisan rendszerszinten jelentős bankokra vonatkozó, a Pénzügyi Stabilitási Tanács által 2015. november 9-én közzétett, „A teljes veszteségviselő képességre (TLAC) vonatkozó feltételek” című nemzetközi dokumentumot (a továbbiakban: TLAC-standard), és minden bank esetében megerősítsék a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény (a továbbiakban: MREL) alkalmazását. A módosított uniós bankszanálási keretrendszernek jobban kell biztosítania, hogy a bankok pénzügyi életképtelensége és ebből következő szanálása esetén a bankok veszteségviselését és feltőkésítését magánforrásokból fedezzék.

| (2) | Az 575/2013/EU rendelet 12a. cikke úgy rendelkezik, hogy azoknak a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeknek, amelyek szanálási stratégiája a csoporthoz tartozó szervezetek közül egynél több szanálását teszi lehetővé (a továbbiakban: több pontból kiinduló [MPE] szanálási stratégia vagy MPE szanálási stratégia), a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó kockázatalapú követelményüket azon elméleti feltevés alapján kell kiszámítaniuk, hogy a csoportnak csak egy szervezete kerülne szanálásra, és az említett csoport bármely leányvállalatának veszteségeit és feltőkésítési szükségleteit a szanálás alá vonható szervezet viseli (a továbbiakban: egy pontból kiinduló [SPE] szanálási stratégia vagy SPE szanálási stratégia). A 2014/59/EU irányelv 45d. cikkének (4) bekezdése a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó kiegészítő követelmény tekintetében hasonló követelményről rendelkezik, amelyet a szanálási hatóságok az említett cikk (3) bekezdése alapján írhatnak elő. A TLAC-standarddal összhangban az említett számításokban figyelembe kell venni minden olyan harmadik országbeli szervezetet, amely globálisan rendszerszinten jelentős intézmény része, és szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve. |
| --- | --- |

(2)

Az 575/2013/EU rendelet 12a. cikke úgy rendelkezik, hogy azoknak a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeknek, amelyek szanálási stratégiája a csoporthoz tartozó szervezetek közül egynél több szanálását teszi lehetővé (a továbbiakban: több pontból kiinduló [MPE] szanálási stratégia vagy MPE szanálási stratégia), a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó kockázatalapú követelményüket azon elméleti feltevés alapján kell kiszámítaniuk, hogy a csoportnak csak egy szervezete kerülne szanálásra, és az említett csoport bármely leányvállalatának veszteségeit és feltőkésítési szükségleteit a szanálás alá vonható szervezet viseli (a továbbiakban: egy pontból kiinduló [SPE] szanálási stratégia vagy SPE szanálási stratégia). A 2014/59/EU irányelv 45d. cikkének (4) bekezdése a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó kiegészítő követelmény tekintetében hasonló követelményről rendelkezik, amelyet a szanálási hatóságok az említett cikk (3) bekezdése alapján írhatnak elő. A TLAC-standarddal összhangban az említett számításokban figyelembe kell venni minden olyan harmadik országbeli szervezetet, amely globálisan rendszerszinten jelentős intézmény része, és szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve.

| (3) | A 2014/59/EU irányelv 45h. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban és a TLAC-standardnak megfelelően egy MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szavatolótőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó tényleges követelményeinek összege nem lehet alacsonyabb, mint a csoport SPE szanálási stratégia szerinti elméleti követelménye. Az 575/2013/EU rendelet és a 2014/59/EU irányelv rendelkezéseinek összehangolása, és annak biztosítása érdekében, hogy a szanálási hatóságok mindig az említett irányelvnek megfelelően járjanak el, és figyelembe vegyék mind az 575/2013/EU rendeletben meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelményeket, mind pedig a 2014/59/EU irányelv 45d. cikkével összhangban meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó kiegészítő követelményeket, az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkét módosítani kell, az említett rendelet 92a. cikkének (3) bekezdését pedig el kell hagyni. Mindezek ellenére a szanálási hatóságok megállapíthatják, hogy az MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szavatolótőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó tényleges követelményeinek összege és a csoport SPE szanálási stratégia szerinti elméleti követelménye – amennyiben az előbbi meghaladja az utóbbit – közötti különbözet minimalizálását vagy kiküszöbölését célzó kiigazítás helytelen vagy összeegyeztethetetlen lenne a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szanálási stratégiájával. Az 575/2013/EU rendelet 12a. cikke és a 2014/59/EU irányelv 45h. cikkének (2) bekezdése közötti összhang biztosítása érdekében az említett irányelv 45h. cikkének (2) bekezdésében említett számításban figyelembe kell venni továbbá minden olyan, harmadik országbeli szervezetet, amely valamely globálisan rendszerszinten jelentős intézmény része, és szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/59/EU irányelv 45h. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban és a TLAC-standardnak megfelelően egy MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szavatolótőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó tényleges követelményeinek összege nem lehet alacsonyabb, mint a csoport SPE szanálási stratégia szerinti elméleti követelménye. Az 575/2013/EU rendelet és a 2014/59/EU irányelv rendelkezéseinek összehangolása, és annak biztosítása érdekében, hogy a szanálási hatóságok mindig az említett irányelvnek megfelelően járjanak el, és figyelembe vegyék mind az 575/2013/EU rendeletben meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelményeket, mind pedig a 2014/59/EU irányelv 45d. cikkével összhangban meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó kiegészítő követelményeket, az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkét módosítani kell, az említett rendelet 92a. cikkének (3) bekezdését pedig el kell hagyni. Mindezek ellenére a szanálási hatóságok megállapíthatják, hogy az MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szavatolótőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó tényleges követelményeinek összege és a csoport SPE szanálási stratégia szerinti elméleti követelménye – amennyiben az előbbi meghaladja az utóbbit – közötti különbözet minimalizálását vagy kiküszöbölését célzó kiigazítás helytelen vagy összeegyeztethetetlen lenne a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szanálási stratégiájával. Az 575/2013/EU rendelet 12a. cikke és a 2014/59/EU irányelv 45h. cikkének (2) bekezdése közötti összhang biztosítása érdekében az említett irányelv 45h. cikkének (2) bekezdésében említett számításban figyelembe kell venni továbbá minden olyan, harmadik országbeli szervezetet, amely valamely globálisan rendszerszinten jelentős intézmény része, és szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve.

| (4) | Az 575/2013/EU rendelet 92b. cikke előírja, hogy a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények szanálandó szervezetnek nem minősülő jelentős leányvállalatainak szavatolótőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelménye többek között leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumokkal is teljesíthető. Ugyanakkor az 575/2013/EU rendelet 72b. cikke (2) bekezdésének c), k), l) és m) pontjában a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok tekintetében megállapított feltételekből az következik, hogy a kibocsátó szervezetnek szanálandó szervezetnek kell lennie. Az eredeti szándékkal összhangban biztosítani kell, hogy az említett jelentős leányvállalatok képesek legyenek az összes elismerhetőségi feltételnek megfelelő hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátására. |
| --- | --- |

(4)

Az 575/2013/EU rendelet 92b. cikke előírja, hogy a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények szanálandó szervezetnek nem minősülő jelentős leányvállalatainak szavatolótőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelménye többek között leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumokkal is teljesíthető. Ugyanakkor az 575/2013/EU rendelet 72b. cikke (2) bekezdésének c), k), l) és m) pontjában a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok tekintetében megállapított feltételekből az következik, hogy a kibocsátó szervezetnek szanálandó szervezetnek kell lennie. Az eredeti szándékkal összhangban biztosítani kell, hogy az említett jelentős leányvállalatok képesek legyenek az összes elismerhetőségi feltételnek megfelelő hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátására.

| (5) | Az 575/2013/EU rendelet 72e. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban a szanálási hatóságoknak lehetőségük van arra, hogy engedélyezzék valamely MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmény számára, hogy a szanálási hatóság által meghatározott alacsonyabb, korrigált összeg levonásával vonják le a nem ugyanahhoz a szanálandó csoporthoz tartozó leányvállalataik bizonyos szavatolótőke-instrumentumaiban és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumaiban levő tulajdonukat. Az említett rendelet 72e. cikke (4) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy ilyen esetekben a korrigált összeg és az eredeti összeg közötti különbözettel csökkenteni kell az érintett leányvállalatok veszteségviselő és feltőkésítési képességét. A TLAC-standarddal összhangban e megközelítésnek figyelembe kell vennie az érintett leányvállalat szavatolótőkéjére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségeire vonatkozó kockázatalapú és nem kockázatalapú követelményeket is. E megközelítésnek továbbá alkalmazandónak kell lennie az összes olyan harmadik országbeli leányvállalatra, amely az adott globálisan rendszerszinten jelentős intézmény része, ha az említett leányvállalatokra – az érintett uniós szanálási hatóság szerint – jogilag érvényesíthető és nemzetközileg elfogadott standardokat végrehajtó szanálási rendszer, konkrétabban a Pénzügyi Stabilitási Tanács 2011. októberében közzétett, „A pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek legfontosabb jellemzői” című dokumentuma, és a TLAC-standard vonatkozik. |
| --- | --- |

(5)

Az 575/2013/EU rendelet 72e. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban a szanálási hatóságoknak lehetőségük van arra, hogy engedélyezzék valamely MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmény számára, hogy a szanálási hatóság által meghatározott alacsonyabb, korrigált összeg levonásával vonják le a nem ugyanahhoz a szanálandó csoporthoz tartozó leányvállalataik bizonyos szavatolótőke-instrumentumaiban és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumaiban levő tulajdonukat. Az említett rendelet 72e. cikke (4) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy ilyen esetekben a korrigált összeg és az eredeti összeg közötti különbözettel csökkenteni kell az érintett leányvállalatok veszteségviselő és feltőkésítési képességét. A TLAC-standarddal összhangban e megközelítésnek figyelembe kell vennie az érintett leányvállalat szavatolótőkéjére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségeire vonatkozó kockázatalapú és nem kockázatalapú követelményeket is. E megközelítésnek továbbá alkalmazandónak kell lennie az összes olyan harmadik országbeli leányvállalatra, amely az adott globálisan rendszerszinten jelentős intézmény része, ha az említett leányvállalatokra – az érintett uniós szanálási hatóság szerint – jogilag érvényesíthető és nemzetközileg elfogadott standardokat végrehajtó szanálási rendszer, konkrétabban a Pénzügyi Stabilitási Tanács 2011. októberében közzétett, „A pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek legfontosabb jellemzői” című dokumentuma, és a TLAC-standard vonatkozik.

| (6) | Az (EU) 2019/879 irányelv módosította a 2014/59/EU irányelvet a belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásoknak – azaz a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő szavatolótőkének és kötelezettségeknek – a szanálás alá vonható csoportokon belüli közvetett jegyzésére vonatkozó különleges szabályok bevezetése céljából. E szabályok alkalmazhatóvá tétele és annak biztosítása érdekében, hogy a közvetett jegyzésre prudenciális szempontból megbízható módon kerüljön sor, a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (6) bekezdése felhatalmazta az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (a továbbiakban: Európai Bankhatóság, EBH), hogy szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyekben meghatározza a figyelembe vehető források ilyen közvetett jegyzésére vonatkozó módszereket. Az EBH azonban a Bizottságnak címzett, 2021. január 25-i levelében rámutatott, hogy a 2014/59/EU irányelvben megállapított felhatalmazásból eredő követelmények és az 575/2013/EU rendelet meglévő prudenciális szabályai közötti számos ellentmondás gátolja a felhatalmazás eredeti szándék szerinti teljesítéséhez szükséges prudenciális kezelés alkalmazását. Az EBH konkrétan arra hívta fel a figyelmet, hogy az 575/2013/EU rendelet nem teszi lehetővé a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források levonását és a megfelelő kockázati súly ezt követő alkalmazását a 2014/59/EU irányelv szerinti felhatalmazás szempontjából releváns összes esetben. Hasonló problémákat tárt fel az 575/2013/EU rendeletben meghatározott, tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény kapcsán is. E jogi korlátok miatt az EBH által kidolgozott módszereket közvetlenül be kell építeni az 575/2013/EU rendeletbe. Következésképpen a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2019/879 irányelv módosította a 2014/59/EU irányelvet a belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásoknak – azaz a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő szavatolótőkének és kötelezettségeknek – a szanálás alá vonható csoportokon belüli közvetett jegyzésére vonatkozó különleges szabályok bevezetése céljából. E szabályok alkalmazhatóvá tétele és annak biztosítása érdekében, hogy a közvetett jegyzésre prudenciális szempontból megbízható módon kerüljön sor, a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (6) bekezdése felhatalmazta az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (a továbbiakban: Európai Bankhatóság, EBH), hogy szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyekben meghatározza a figyelembe vehető források ilyen közvetett jegyzésére vonatkozó módszereket. Az EBH azonban a Bizottságnak címzett, 2021. január 25-i levelében rámutatott, hogy a 2014/59/EU irányelvben megállapított felhatalmazásból eredő követelmények és az 575/2013/EU rendelet meglévő prudenciális szabályai közötti számos ellentmondás gátolja a felhatalmazás eredeti szándék szerinti teljesítéséhez szükséges prudenciális kezelés alkalmazását. Az EBH konkrétan arra hívta fel a figyelmet, hogy az 575/2013/EU rendelet nem teszi lehetővé a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források levonását és a megfelelő kockázati súly ezt követő alkalmazását a 2014/59/EU irányelv szerinti felhatalmazás szempontjából releváns összes esetben. Hasonló problémákat tárt fel az 575/2013/EU rendeletben meghatározott, tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény kapcsán is. E jogi korlátok miatt az EBH által kidolgozott módszereket közvetlenül be kell építeni az 575/2013/EU rendeletbe. Következésképpen a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (6) bekezdését el kell hagyni.

| (7) | A belső MREL szempontjából figyelembe vehető források szanálás alá vonható szervezetek általi, a módosított uniós bankszanálási keretrendszer alapján történő közvetett jegyzésével összefüggésben a közbenső szervezetek számára elő kell írni, hogy vonják le az olyan szervezetek által kibocsátott, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásokban lévő teljes tulajdonukat, amelyek maguk nem szanálandó szervezetek, és amelyek ugyanazon szanálandó csoporthoz tartoznak. Ez biztosítja a belső veszteségviselő és feltőkésítési mechanizmusok csoporton belüli megfelelő működését, és megakadályozza az említett szervezetek belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásainak kétszeres beszámítását a közbenső szervezet saját belső MREL-jének való megfeleléséhez való figyelembevétele céljából. E levonások hiánya veszélyeztethetné a választott szanálási stratégia megfelelő végrehajtását, mivel a közbenső szervezet a saját veszteségviselő és feltőkésítési képessége mellett az olyan egyéb szervezetek veszteségviselő és feltőkésítési képességét is felhasználhatná, amelyek maguk nem szanálandó szervezetek, és amelyek ugyanazon szanálandó csoporthoz tartoznak, még mielőtt a közbenső szervezet vagy az említett egyéb szervezetek életképtelenné válnának. Annak biztosítása érdekében, hogy a levonási kötelezettség összhangban legyen azon szervezetek körével, amelyeket a szanálandó szervezet a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzéséhez igénybe vehet, valamint a szabályozási arbitrázs elkerülése érdekében a közbenső szervezeteknek le kell vonniuk az ugyanazon szanálandó csoporthoz tartozó valamennyi olyan szervezet által kibocsátott, belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásokban lévő állományukat, amelyek a belső MREL-nek való megfelelés hatálya alá tartozhatnak, és nem csak a leányvállalataik által kibocsátott forrásokban lévő állományukat. Adott esetben ugyanezeket a kötelezettségeket kell alkalmazni a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatai számára a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 92b. cikkében meghatározott követelményeknek való megfeleléshez figyelembe vehető források közvetett kibocsátása esetén. |
| --- | --- |

(7)

A belső MREL szempontjából figyelembe vehető források szanálás alá vonható szervezetek általi, a módosított uniós bankszanálási keretrendszer alapján történő közvetett jegyzésével összefüggésben a közbenső szervezetek számára elő kell írni, hogy vonják le az olyan szervezetek által kibocsátott, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásokban lévő teljes tulajdonukat, amelyek maguk nem szanálandó szervezetek, és amelyek ugyanazon szanálandó csoporthoz tartoznak. Ez biztosítja a belső veszteségviselő és feltőkésítési mechanizmusok csoporton belüli megfelelő működését, és megakadályozza az említett szervezetek belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásainak kétszeres beszámítását a közbenső szervezet saját belső MREL-jének való megfeleléséhez való figyelembevétele céljából. E levonások hiánya veszélyeztethetné a választott szanálási stratégia megfelelő végrehajtását, mivel a közbenső szervezet a saját veszteségviselő és feltőkésítési képessége mellett az olyan egyéb szervezetek veszteségviselő és feltőkésítési képességét is felhasználhatná, amelyek maguk nem szanálandó szervezetek, és amelyek ugyanazon szanálandó csoporthoz tartoznak, még mielőtt a közbenső szervezet vagy az említett egyéb szervezetek életképtelenné válnának. Annak biztosítása érdekében, hogy a levonási kötelezettség összhangban legyen azon szervezetek körével, amelyeket a szanálandó szervezet a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzéséhez igénybe vehet, valamint a szabályozási arbitrázs elkerülése érdekében a közbenső szervezeteknek le kell vonniuk az ugyanazon szanálandó csoporthoz tartozó valamennyi olyan szervezet által kibocsátott, belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásokban lévő állományukat, amelyek a belső MREL-nek való megfelelés hatálya alá tartozhatnak, és nem csak a leányvállalataik által kibocsátott forrásokban lévő állományukat. Adott esetben ugyanezeket a kötelezettségeket kell alkalmazni a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatai számára a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 92b. cikkében meghatározott követelményeknek való megfeleléshez figyelembe vehető források közvetett kibocsátása esetén.

| (8) | A levonási rendszer arányosságának megőrzése érdekében a közbenső szervezeteknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megválasszák a szavatolótőkéből vagy a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekből álló instrumentumok kombinációját, amelyből finanszírozzák a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források tulajdonjogának megszerzését. Ez lehetővé tenné, hogy a közbenső szervezetek teljesen elkerüljék a szavatolótőkével kapcsolatos levonásokat, amennyiben elegendő leírható, illetve átalakítható kötelezettséget bocsátottak ki. A levonásokat ezért először a közbenső szervezetek leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemeire kell alkalmazni. Amennyiben a közbenső szervezetnek a 2014/59/EU irányelv alapján egyedi alapon kell megfelelnie a belső MREL-nek, a levonásokat az említett irányelv 45f. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre kell alkalmazni. Ha a levonandó összeg meghaladja a közbenső szervezetek leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemeinek összegét, a fennmaradó összeget az elsődleges alapvető tőkéjükből, a kiegészítő alapvető tőkéjükből és a járulékos tőkeelemeikből kell levonni, az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének e) pontjával összhangban a járulékos tőkeelemekkel kezdve. Ebben az esetben szükséges, hogy a fennmaradó összegnek megfelelő levonásokat akkor is alkalmazzák, amikor a szavatolótőkét az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározott követelmények céljára számítják ki. Ellenkező esetben túlértékelt lehet azon közbenső szervezetek szolvenciamutatója, amelyek a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források tulajdonjoga megszerzésének finanszírozására nem leírható, illetve átalakítható kötelezettségeket, hanem szavatolótőkét bocsátottak ki. Ezenfelül, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források összehangolt prudenciális és szanálási célú kezelésének fenntartásával nem merül fel a komplexitás indokolatlan növekedése, mivel prudenciális és szanálási célból az intézményeknek továbbra is egyetlen teljes kockázati kitettségértéket és egyetlen teljes kitettségi mértéket kellene kiszámítaniuk, jelenteniük és közzétenniük. Az 575/2013/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A levonási rendszer arányosságának megőrzése érdekében a közbenső szervezeteknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megválasszák a szavatolótőkéből vagy a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekből álló instrumentumok kombinációját, amelyből finanszírozzák a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források tulajdonjogának megszerzését. Ez lehetővé tenné, hogy a közbenső szervezetek teljesen elkerüljék a szavatolótőkével kapcsolatos levonásokat, amennyiben elegendő leírható, illetve átalakítható kötelezettséget bocsátottak ki. A levonásokat ezért először a közbenső szervezetek leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemeire kell alkalmazni. Amennyiben a közbenső szervezetnek a 2014/59/EU irányelv alapján egyedi alapon kell megfelelnie a belső MREL-nek, a levonásokat az említett irányelv 45f. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre kell alkalmazni. Ha a levonandó összeg meghaladja a közbenső szervezetek leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemeinek összegét, a fennmaradó összeget az elsődleges alapvető tőkéjükből, a kiegészítő alapvető tőkéjükből és a járulékos tőkeelemeikből kell levonni, az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének e) pontjával összhangban a járulékos tőkeelemekkel kezdve. Ebben az esetben szükséges, hogy a fennmaradó összegnek megfelelő levonásokat akkor is alkalmazzák, amikor a szavatolótőkét az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározott követelmények céljára számítják ki. Ellenkező esetben túlértékelt lehet azon közbenső szervezetek szolvenciamutatója, amelyek a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források tulajdonjoga megszerzésének finanszírozására nem leírható, illetve átalakítható kötelezettségeket, hanem szavatolótőkét bocsátottak ki. Ezenfelül, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források összehangolt prudenciális és szanálási célú kezelésének fenntartásával nem merül fel a komplexitás indokolatlan növekedése, mivel prudenciális és szanálási célból az intézményeknek továbbra is egyetlen teljes kockázati kitettségértéket és egyetlen teljes kitettségi mértéket kellene kiszámítaniuk, jelenteniük és közzétenniük. Az 575/2013/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | A levonási rendszer arányosabbá tétele érdekében indokolt, hogy ezt a rendszert azon kivételes esetekben, amikor a 2014/59/EU irányelv 45f. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és (4) bekezdése alapján a belső MREL-t csak összevont alapon alkalmazzák, ne kelljen alkalmazni a konszolidációba bevont szervezetek által kibocsátott, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források állományára. Ugyanezt a kivételt kell alkalmazni akkor is, amikor az 575/2013/EU rendelet 11. cikkének (3a) bekezdése alapján a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatai számára az említett rendelet 92b. cikkében meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelményt összevont alapon teljesítik. |
| --- | --- |

(9)

A levonási rendszer arányosabbá tétele érdekében indokolt, hogy ezt a rendszert azon kivételes esetekben, amikor a 2014/59/EU irányelv 45f. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése és (4) bekezdése alapján a belső MREL-t csak összevont alapon alkalmazzák, ne kelljen alkalmazni a konszolidációba bevont szervezetek által kibocsátott, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források állományára. Ugyanezt a kivételt kell alkalmazni akkor is, amikor az 575/2013/EU rendelet 11. cikkének (3a) bekezdése alapján a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatai számára az említett rendelet 92b. cikkében meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelményt összevont alapon teljesítik.

| (10) | A belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésének biztosítania kell, hogy attól a ponttól kezdve, amikor a leányvállalat életképtelenné válik, a veszteségeket ténylegesen a szanálandó szervezet viselje, továbbá a szanálandó szervezet feltőkésítse az érintett leányvállalatot. E veszteségeket tehát nem a közbenső szervezetnek kell viselnie, amelynek mindössze egy olyan eszközként kell szolgálnia, amelyen keresztül az említett veszteségeket a szanálandó szervezetre hárítják. Következésképpen, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (6) bekezdése szerinti felhatalmazás céljának megfelelően a közvetett jegyzés ugyanolyan eredménnyel járjon, mint a teljes közvetlen jegyzés, a közbenső szervezet teljes kockázati kitettségértékének kiszámítása céljából nem kell kockázati súlyokat alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 72e. cikke által bevezetendő új levonási rendszer szerint levont kitettségekre. Hasonlóképpen, ezeket a kitettségeket ki kell zárni a közbenső szervezet teljes kitettségi mértékének kiszámításából. A kockázati súlyok alkalmazása elhagyásából és e kitettségek teljes kitettségi mértékből való kizárásából álló gyakorlatot szigorúan az említett rendelet 72e. cikke által bevezetendő új levonási rendszerrel összhangban levont kitettségekre kell korlátozni, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésére vonatkozó megközelítés működőképessé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(10)

A belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésének biztosítania kell, hogy attól a ponttól kezdve, amikor a leányvállalat életképtelenné válik, a veszteségeket ténylegesen a szanálandó szervezet viselje, továbbá a szanálandó szervezet feltőkésítse az érintett leányvállalatot. E veszteségeket tehát nem a közbenső szervezetnek kell viselnie, amelynek mindössze egy olyan eszközként kell szolgálnia, amelyen keresztül az említett veszteségeket a szanálandó szervezetre hárítják. Következésképpen, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (6) bekezdése szerinti felhatalmazás céljának megfelelően a közvetett jegyzés ugyanolyan eredménnyel járjon, mint a teljes közvetlen jegyzés, a közbenső szervezet teljes kockázati kitettségértékének kiszámítása céljából nem kell kockázati súlyokat alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 72e. cikke által bevezetendő új levonási rendszer szerint levont kitettségekre. Hasonlóképpen, ezeket a kitettségeket ki kell zárni a közbenső szervezet teljes kitettségi mértékének kiszámításából. A kockázati súlyok alkalmazása elhagyásából és e kitettségek teljes kitettségi mértékből való kizárásából álló gyakorlatot szigorúan az említett rendelet 72e. cikke által bevezetendő új levonási rendszerrel összhangban levont kitettségekre kell korlátozni, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésére vonatkozó megközelítés működőképessé tétele érdekében.

| (11) | Az MREL-lel, valamint a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatainak szavatolótőkéjére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségeire vonatkozó követelménnyel kapcsolatos harmonizált információk közzétételére szolgáló, az (EU) 2021/763 bizottsági végrehajtási rendeletben (12) meghatározott táblákat úgy kell módosítani, hogy azok tükrözzék a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források új levonási rendszerét. A közzétételi táblákat abból a célból is módosítani kell, hogy tartalmazzák azt a teljes kockázati kitettségértéket és azt a teljes kitettségi mértéket, amellyel a közbenső szervezetek akkor rendelkeznének, ha nem zárnák ki az új levonási rendszer alapján levont kitettségeket. |
| --- | --- |

(11)

Az MREL-lel, valamint a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatainak szavatolótőkéjére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségeire vonatkozó követelménnyel kapcsolatos harmonizált információk közzétételére szolgáló, az (EU) 2021/763 bizottsági végrehajtási rendeletben (12) meghatározott táblákat úgy kell módosítani, hogy azok tükrözzék a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források új levonási rendszerét. A közzétételi táblákat abból a célból is módosítani kell, hogy tartalmazzák azt a teljes kockázati kitettségértéket és azt a teljes kitettségi mértéket, amellyel a közbenső szervezetek akkor rendelkeznének, ha nem zárnák ki az új levonási rendszer alapján levont kitettségeket.

| (12) | mivel e rendelet céljait, nevezetesen az ugyanazon szanálandó csoporthoz tartozó szervezetek tulajdonában levő, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásoknak a közbenső szervezeteknél lévő állománya prudenciális kezelésének teljeskörű harmonizációját, valamint a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények számára és a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatai számára előírt, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények célirányos felülvizsgálatát a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(12)

mivel e rendelet céljait, nevezetesen az ugyanazon szanálandó csoporthoz tartozó szervezetek tulajdonában levő, a belső MREL szempontjából figyelembe vehető forrásoknak a közbenső szervezeteknél lévő állománya prudenciális kezelésének teljeskörű harmonizációját, valamint a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények számára és a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatai számára előírt, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények célirányos felülvizsgálatát a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (13) | Annak érdekében, hogy megfelelően értékelni lehessen a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésének – beleértve az új levonási rendszert is – potenciális nem szándékolt következményeit, továbbá biztosítani lehessen a különböző típusú bankcsoport-struktúrák – különös tekintettel azokra, ahol a holdingtársaság és leányvállalatai között egy üzemeltető társaság is elhelyezkedik –, valamint olyan szervezetek arányos kezelését, amelyek szanálási terve a csőd esetére rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolást ír elő, és közöttük az egyenlő versenyfeltételeket, a Bizottságnak a lehető leghamarabb felül kell vizsgálnia a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források különböző típusú bankcsoport-struktúrák általi közvetett jegyzésének végrehajtását. A Bizottságnak megfelelően értékelnie kell a feltárt problémák lehetséges strukturális megoldásait, például ki kell bővítenie annak lehetőségét, hogy azok a szervezetek, amelyek maguk nem szanálandó szervezetek, összevont alapon feleljenek meg az MREL-üknek. A Bizottság által esetlegesen elfogadott kapcsolódó jogalkotási javaslatban megfelelően mérlegelni kell a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésére irányuló célzott kezelés alkalmazásának kezdőnapját, annak érdekében, hogy azt az 575/2013/EU rendelet 72e. cikke (5) bekezdése alkalmazásának megkezdése előtt végre lehessen hajtani. E jogalkotási javaslatnak lehetőleg kifejezetten erre a célra kell irányulnia. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy megfelelően értékelni lehessen a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésének – beleértve az új levonási rendszert is – potenciális nem szándékolt következményeit, továbbá biztosítani lehessen a különböző típusú bankcsoport-struktúrák – különös tekintettel azokra, ahol a holdingtársaság és leányvállalatai között egy üzemeltető társaság is elhelyezkedik –, valamint olyan szervezetek arányos kezelését, amelyek szanálási terve a csőd esetére rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolást ír elő, és közöttük az egyenlő versenyfeltételeket, a Bizottságnak a lehető leghamarabb felül kell vizsgálnia a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források különböző típusú bankcsoport-struktúrák általi közvetett jegyzésének végrehajtását. A Bizottságnak megfelelően értékelnie kell a feltárt problémák lehetséges strukturális megoldásait, például ki kell bővítenie annak lehetőségét, hogy azok a szervezetek, amelyek maguk nem szanálandó szervezetek, összevont alapon feleljenek meg az MREL-üknek. A Bizottság által esetlegesen elfogadott kapcsolódó jogalkotási javaslatban megfelelően mérlegelni kell a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésére irányuló célzott kezelés alkalmazásának kezdőnapját, annak érdekében, hogy azt az 575/2013/EU rendelet 72e. cikke (5) bekezdése alkalmazásának megkezdése előtt végre lehessen hajtani. E jogalkotási javaslatnak lehetőleg kifejezetten erre a célra kell irányulnia.

| (14) | Annak biztosítása érdekében, hogy az intézményeknek elegendő idejük legyen végrehajtani a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésének célzott kezelését, beleértve az új levonási rendszert, és hogy a piacok fel tudják venni a belső MREL szempontjából figyelembe vehető újonnan kibocsátott forrásokat, az említett kezelést meghatározó rendelkezések alkalmazásának kezdőnapjaként szükség esetén 2024. január 1-jét kell előírni, a MREL-nek való megfelelés határidejével összhangban. |
| --- | --- |

(14)

Annak biztosítása érdekében, hogy az intézményeknek elegendő idejük legyen végrehajtani a belső MREL szempontjából figyelembe vehető források közvetett jegyzésének célzott kezelését, beleértve az új levonási rendszert, és hogy a piacok fel tudják venni a belső MREL szempontjából figyelembe vehető újonnan kibocsátott forrásokat, az említett kezelést meghatározó rendelkezések alkalmazásának kezdőnapjaként szükség esetén 2024. január 1-jét kell előírni, a MREL-nek való megfelelés határidejével összhangban.

| (15) | Az 575/2013/EU rendeletet és a 2014/59/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

Az 575/2013/EU rendeletet és a 2014/59/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 575/2013/EU rendelet módosításai

Az 575/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „130a. | „érintett harmadik országbeli hatóság”: a 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 90. pontjában meghatározott harmadik országbeli hatóság;”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„130a.

„érintett harmadik országbeli hatóság”: a 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 90. pontjában meghatározott harmadik országbeli hatóság;”.

| 2. | A 12a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12a. cikk


  Összevont számítás a több szanálandó szervezettel rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmények esetében


  Amennyiben legalább két globálisan rendszerszinten jelentős intézmény, amelyek ugyanazon globálisan rendszerszinten jelentős intézmény részét képezik, szanálandó szervezetek vagy olyan harmadik országbeli szervezetek, amelyek szanálandó szervezetek lennének, ha az Unióban lennének letelepedve, a szavatolótőkének és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségeknek a 92a. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti összegét az említett globálisan rendszerszinten jelentős intézmény EU-szintű anyaintézményének kell kiszámítania:






  a) | minden egyes szanálandó szervezetre vagy olyan harmadik országbeli szervezetre, amely szanálandó szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve; |
| --- | --- | --- |

2.

A 12a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12a. cikk

Összevont számítás a több szanálandó szervezettel rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézmények esetében

Amennyiben legalább két globálisan rendszerszinten jelentős intézmény, amelyek ugyanazon globálisan rendszerszinten jelentős intézmény részét képezik, szanálandó szervezetek vagy olyan harmadik országbeli szervezetek, amelyek szanálandó szervezetek lennének, ha az Unióban lennének letelepedve, a szavatolótőkének és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségeknek a 92a. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti összegét az említett globálisan rendszerszinten jelentős intézmény EU-szintű anyaintézményének kell kiszámítania:

a)

minden egyes szanálandó szervezetre vagy olyan harmadik országbeli szervezetre, amely szanálandó szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve;

| b) | az EU-szintű anyaintézményre, mintha az lenne a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény egyetlen szanálandó szervezete. |
| --- | --- |

b)

az EU-szintű anyaintézményre, mintha az lenne a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény egyetlen szanálandó szervezete.

Az első albekezdés b) pontjában említett számítást az EU-szintű anyaintézmény összevont helyzete alapján kell elvégezni.

A szanálási hatóságoknak a 2014/59/EU irányelv 45d. cikkének (4) bekezdésével és 45h. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell eljárniuk.”

| 3. | A 49. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Ez a bekezdés nem alkalmazandó a 72e. cikk (5) bekezdésében meghatározott levonásokra.” |
| --- | --- |

3.

A 49. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ez a bekezdés nem alkalmazandó a 72e. cikk (5) bekezdésében meghatározott levonásokra.”

| 4. | A 72b. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A 92b. cikk alkalmazásában az e bekezdés első albekezdésének c), k), l) és m) pontjában foglalt, a szanálandó szervezetekre vonatkozó utalásokat úgy kell értelmezni, hogy valamely nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmény jelentős leányvállalatának minősülő intézményre is vonatkoznak.” |
| --- | --- |

4.

A 72b. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 92b. cikk alkalmazásában az e bekezdés első albekezdésének c), k), l) és m) pontjában foglalt, a szanálandó szervezetekre vonatkozó utalásokat úgy kell értelmezni, hogy valamely nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmény jelentős leányvállalatának minősülő intézményre is vonatkoznak.”

| 5. | A 72e. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Amennyiben a 92a. cikk hatálya alá tartozó valamely EU-szintű anyaintézménynek vagy tagállami anyaintézménynek közvetlen, közvetett vagy szintetikus módon tulajdonát képezik egy vagy több, az anyaintézménnyel nem azonos szanálandó csoportba tartozó leányvállalat szavatolótőke-instrumentumai vagy leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumai, az anyaintézmény szanálási hatósága – azt követően, hogy megfelelően figyelembe vette bármely érintett leányvállalat szanálási hatóságának vagy érintett harmadik országbeli hatóságának véleményét – engedélyezheti, hogy az anyaintézmény az anyaintézmény szanálási hatósága által meghatározott alacsonyabb összeg levonásával vonja le azokat. Ennek a korrigált összegnek legalább egyenlőnek kell lennie a következőképpen számított (m) összeggel: | mi= max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}} |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 72e. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a 92a. cikk hatálya alá tartozó valamely EU-szintű anyaintézménynek vagy tagállami anyaintézménynek közvetlen, közvetett vagy szintetikus módon tulajdonát képezik egy vagy több, az anyaintézménnyel nem azonos szanálandó csoportba tartozó leányvállalat szavatolótőke-instrumentumai vagy leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumai, az anyaintézmény szanálási hatósága – azt követően, hogy megfelelően figyelembe vette bármely érintett leányvállalat szanálási hatóságának vagy érintett harmadik országbeli hatóságának véleményét – engedélyezheti, hogy az anyaintézmény az anyaintézmény szanálási hatósága által meghatározott alacsonyabb összeg levonásával vonja le azokat. Ennek a korrigált összegnek legalább egyenlőnek kell lennie a következőképpen számított (m) összeggel:

mi= max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}}

ahol:

| i | = | a leányvállalatot jelölő index; |
| --- | --- | --- |
| OPi | = | az i leányvállalat által kibocsátott, az anyaintézmény tulajdonát képező szavatolótőke-instrumentumok összege; |
| LPi | = | az i leányvállalat által kibocsátott, az anyaintézmény tulajdonát képező leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok összege; |
| β | = | az i leányvállalat által kibocsátott és az anyavállalat tulajdonát képező szavatolótőke-instrumentumok és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok százalékos aránya, amelyet a következőképpen kell kiszámítani:



  ; |
| Oi | = | az i leányvállalat szavatolótőkéjének összege, az ezzel a bekezdéssel összhangban számított levonás figyelembevétele nélkül; |
| Li | = | az i leányvállalat leírható, illetve átalakítható kötelezettségeinek összege, az ezzel a bekezdéssel összhangban számított levonás figyelembevétele nélkül; |
| ri | = | az i leányvállalatra e rendelet 92a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és a 2014/59/EU irányelv 45c. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban a szanálandó csoportja szintjén alkalmazandó arány, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az i leányvállalatra az annak központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó egyenértékű szanálási követelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján szavatolótőkének vagy leírható, illetve átalakítható kötelezettségeknek minősülnének; |
| aRWAi | = | az i globálisan rendszerszinten jelentős intézménynek minősülő szervezetnek a 92. cikk (3) bekezdése szerint, a 12a. cikkben előírt korrekciók figyelembevételével számított, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az alkalmazandó helyi szabályozás szerint számított teljes kockázati kitettségértéke; |
| wi | = | az i leányvállalatra az e rendelet 92a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és a 2014/59/EU irányelv 45c. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjával összhangban a szanálandó csoportja szintjén alkalmazandó arány, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az i leányvállalatra az annak központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó egyenértékű szanálási követelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján szavatolótőkének vagy leírható, illetve átalakítható kötelezettségeknek minősülnének; |
| aLREi | = | az i globálisan rendszerszinten jelentős intézménynek minősülő szervezetnek a 429. cikk (4) bekezdése, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az alkalmazandó helyi jogszabályok szerint számított teljes kitettségi mértéke. |

i

=

a leányvállalatot jelölő index;

OPi

=

az i leányvállalat által kibocsátott, az anyaintézmény tulajdonát képező szavatolótőke-instrumentumok összege;

LPi

=

az i leányvállalat által kibocsátott, az anyaintézmény tulajdonát képező leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok összege;

β

=

az i leányvállalat által kibocsátott és az anyavállalat tulajdonát képező szavatolótőke-instrumentumok és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok százalékos aránya, amelyet a következőképpen kell kiszámítani:

Formula
  ;

Oi

=

az i leányvállalat szavatolótőkéjének összege, az ezzel a bekezdéssel összhangban számított levonás figyelembevétele nélkül;

Li

=

az i leányvállalat leírható, illetve átalakítható kötelezettségeinek összege, az ezzel a bekezdéssel összhangban számított levonás figyelembevétele nélkül;

ri

=

az i leányvállalatra e rendelet 92a. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és a 2014/59/EU irányelv 45c. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban a szanálandó csoportja szintjén alkalmazandó arány, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az i leányvállalatra az annak központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó egyenértékű szanálási követelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján szavatolótőkének vagy leírható, illetve átalakítható kötelezettségeknek minősülnének;

aRWAi

=

az i globálisan rendszerszinten jelentős intézménynek minősülő szervezetnek a 92. cikk (3) bekezdése szerint, a 12a. cikkben előírt korrekciók figyelembevételével számított, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az alkalmazandó helyi szabályozás szerint számított teljes kockázati kitettségértéke;

wi

=

az i leányvállalatra az e rendelet 92a. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és a 2014/59/EU irányelv 45c. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjával összhangban a szanálandó csoportja szintjén alkalmazandó arány, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az i leányvállalatra az annak központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó egyenértékű szanálási követelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján szavatolótőkének vagy leírható, illetve átalakítható kötelezettségeknek minősülnének;

aLREi

=

az i globálisan rendszerszinten jelentős intézménynek minősülő szervezetnek a 429. cikk (4) bekezdése, vagy harmadik országbeli leányvállalatok esetében az alkalmazandó helyi jogszabályok szerint számított teljes kitettségi mértéke.

Ha az anyaintézmény az első albekezdéssel összhangban engedélyt kap a korrigált összeg levonására, akkor az első albekezdésben említett szavatolótőke-instrumentumok és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok állományának és ezen korrigált összegnek a különbözetét a leányvállalatnak kell levonnia.”;

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   A 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett intézményeknek és szervezeteknek a leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemekből le kell vonniuk szavatolótőke-instrumentumaik és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumaik állományát, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:






  a) | a szavatolótőke-instrumentumok és a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok olyan intézmény vagy szervezet tulajdonában vannak, amely maga nem szanálandó szervezet, hanem egy szanálandó szervezet vagy egy olyan harmadik országbeli szervezet leányvállalata, amely szanálandó szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett intézményeknek és szervezeteknek a leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemekből le kell vonniuk szavatolótőke-instrumentumaik és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumaik állományát, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:

a)

a szavatolótőke-instrumentumok és a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok olyan intézmény vagy szervezet tulajdonában vannak, amely maga nem szanálandó szervezet, hanem egy szanálandó szervezet vagy egy olyan harmadik országbeli szervezet leányvállalata, amely szanálandó szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve;

| b) | az a) pontban említett intézmény vagy szervezet köteles megfelelni az e rendelet 92b. cikkében vagy a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett intézmény vagy szervezet köteles megfelelni az e rendelet 92b. cikkében vagy a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkében meghatározott követelményeknek;

| c) | az a) pontban említett intézmény vagy szervezet tulajdonában levő szavatolótőke-instrumentumokat és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumokat az e rendelet 92b. cikkének (1) bekezdésében vagy a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (1) bekezdésében említett olyan intézmény vagy szervezet bocsátotta ki, amely maga nem szanálandó szervezet, és amely ugyanahhoz a szanálandó csoporthoz tartozik, mint az a) pontban említett intézmény vagy szervezet. |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett intézmény vagy szervezet tulajdonában levő szavatolótőke-instrumentumokat és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumokat az e rendelet 92b. cikkének (1) bekezdésében vagy a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (1) bekezdésében említett olyan intézmény vagy szervezet bocsátotta ki, amely maga nem szanálandó szervezet, és amely ugyanahhoz a szanálandó csoporthoz tartozik, mint az a) pontban említett intézmény vagy szervezet.

Az első albekezdéstől eltérve, a szavatolótőke-instrumentumok és a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok állományait nem kell levonni, ha az első albekezdés a) pontjában említett intézmény vagy szervezet összevont alapon köteles megfelelni az első albekezdés b) pontjában említett követelménynek, és az első albekezdés c) pontjában említett intézmény vagy szervezet az első rész II. címének 2. fejezetével összhangban szerepel az első albekezdés a) pontjában említett intézmény vagy szervezet konszolidációjában.

E bekezdés alkalmazásában a leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemekre való hivatkozást a következők bármelyikére való hivatkozásként kell érteni:

| a) | a 92b. cikkben megállapított követelménynek való megfelelés céljából figyelembe vett leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemek; |
| --- | --- |

a)

a 92b. cikkben megállapított követelménynek való megfelelés céljából figyelembe vett leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemek;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 45f. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő kötelezettségek. |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 45f. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő kötelezettségek.

E bekezdés alkalmazásában a szavatolótőke-instrumentumokra és a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumokra való hivatkozást a következők bármelyikére való hivatkozásként kell érteni:

| a) | a 92b. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő szavatolótőke-instrumentumok és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok; |
| --- | --- |

a)

a 92b. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő szavatolótőke-instrumentumok és leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstrumentumok;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő szavatolótőke és kötelezettségek.” |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 45f. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő szavatolótőke és kötelezettségek.”

| 6. | A 92a. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 92a. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 7. | A 113. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításakor a kockázati súlyokat a 2. szakasz rendelkezéseivel összhangban minden kitettségre alkalmazni kell, amennyiben az említett kitettségeket nem vonták le a szavatolótőkéből vagy nem tartoznak a 72e. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezelés hatálya alá. A kockázati súlyok alkalmazásának azon a kitettségi osztályon kell alapulnia, amelybe a kitettség be van sorolva, valamint – a 2. szakaszban meghatározott mértékig – a hitelminőségén. A hitelminőség meghatározható a külső hitelminősítő intézetek hitelminősítéseinek használatával, vagy az exporthitel-ügynökségek hitelminősítéseinek használatával, a 3. szakasszal összhangban.” |
| --- | --- |

7.

A 113. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kockázattal súlyozott kitettségértékek kiszámításakor a kockázati súlyokat a 2. szakasz rendelkezéseivel összhangban minden kitettségre alkalmazni kell, amennyiben az említett kitettségeket nem vonták le a szavatolótőkéből vagy nem tartoznak a 72e. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezelés hatálya alá. A kockázati súlyok alkalmazásának azon a kitettségi osztályon kell alapulnia, amelybe a kitettség be van sorolva, valamint – a 2. szakaszban meghatározott mértékig – a hitelminőségén. A hitelminőség meghatározható a külső hitelminősítő intézetek hitelminősítéseinek használatával, vagy az exporthitel-ügynökségek hitelminősítéseinek használatával, a 3. szakasszal összhangban.”

| 8. | A 151. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A hitelkockázatra vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékeket a 147. cikk (2) bekezdésének a)–e) és g) pontjában említett kitettségi osztályok egyikébe tartozó kitettségek esetében a 2. alszakasszal összhangban kell kiszámítani, amennyiben az említett kitettségeket nem vonták le a szavatolótőkéből vagy nem tartoznak a 72e. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezelés hatálya alá.” |
| --- | --- |

8.

A 151. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A hitelkockázatra vonatkozó kockázattal súlyozott kitettségértékeket a 147. cikk (2) bekezdésének a)–e) és g) pontjában említett kitettségi osztályok egyikébe tartozó kitettségek esetében a 2. alszakasszal összhangban kell kiszámítani, amennyiben az említett kitettségeket nem vonták le a szavatolótőkéből vagy nem tartoznak a 72e. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezelés hatálya alá.”

| 9. | A 429a. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „q) | a 72e. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezelés hatálya alá tartozó kitettségek.” |
| --- | --- | --- |

9.

A 429a. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„q)

a 72e. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kezelés hatálya alá tartozó kitettségek.”

| 10. | A tizedik rész I. címe 1. fejezetének 3. szakasza a következő alszakasszal egészül ki:

  „3a. Alszakasz
  Levonások a leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemekből

  477a. cikk
  Levonások a leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemekből

  (1)   A 72e. cikk (4) bekezdésétől eltérve és 2024. december 31-ig az anyaintézmény szanálási hatósága – miután kellően figyelembe vette a szanálási hatóságok vagy bármely érintett leányvállalat releváns harmadik országbeli hatósága véleményét – engedélyezheti, hogy a korrigált mi összeget az ri, és a wi következő fogalommeghatározásának alkalmazásával számítsák ki:







  ri | = | az i leányvállalatra a központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó teljes kockázatalapú tőkekövetelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján szavatolótőkének minősülnének; |
| --- | --- | --- | --- |
| wi | = | az i leányvállalatra a központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó teljes nem kockázatalapú alapvetőtőke-követelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján alapvető tőkének minősülnének. |

10.

A tizedik rész I. címe 1. fejezetének 3. szakasza a következő alszakasszal egészül ki:

„3a. Alszakasz

Levonások a leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemekből

477a. cikk

Levonások a leírható, illetve átalakítható kötelezettségelemekből

(1)   A 72e. cikk (4) bekezdésétől eltérve és 2024. december 31-ig az anyaintézmény szanálási hatósága – miután kellően figyelembe vette a szanálási hatóságok vagy bármely érintett leányvállalat releváns harmadik országbeli hatósága véleményét – engedélyezheti, hogy a korrigált mi összeget az ri, és a wi következő fogalommeghatározásának alkalmazásával számítsák ki:

ri

=

az i leányvállalatra a központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó teljes kockázatalapú tőkekövetelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján szavatolótőkének minősülnének;

wi

=

az i leányvállalatra a központi irodája szerinti harmadik országban alkalmazandó teljes nem kockázatalapú alapvetőtőke-követelmény, amennyiben ez a követelmény olyan instrumentumokkal teljesül, amelyek e rendelet alapján alapvető tőkének minősülnének.

(2)   A szanálási hatóság akkor adhatja meg az (1) bekezdésben említett engedélyt, ha a leányvállalat olyan harmadik országban telepedett le, amely még nem rendelkezik alkalmazandó helyi szanálási rendszerrel, amennyiben a következő feltételek közül legalább az egyik teljesül:

| a) | nincs sem meglévő, sem előrelátható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya annak, hogy a leányvállalat haladéktalanul átruházza az eszközöket az anyaintézményre; |
| --- | --- |

a)

nincs sem meglévő, sem előrelátható jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya annak, hogy a leányvállalat haladéktalanul átruházza az eszközöket az anyaintézményre;

| b) | a leányvállalat érintett harmadik országbeli hatósága az anyaintézmény szanálási hatósága részére rendelkezésre bocsátott véleményben kijelenti, hogy a leányvállalat által a 72e. cikk (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban levonandó összeggel egyenértékű eszközök átruházhatók a leányvállalatról az anyaintézményre.” |
| --- | --- |

b)

a leányvállalat érintett harmadik országbeli hatósága az anyaintézmény szanálási hatósága részére rendelkezésre bocsátott véleményben kijelenti, hogy a leányvállalat által a 72e. cikk (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban levonandó összeggel egyenértékű eszközök átruházhatók a leányvállalatról az anyaintézményre.”

2.cikk

A 2014/59/EU irányelv módosításai

A 2014/59/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 45d. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A 45h. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben egynél több globálisan rendszerszinten jelentős intézmény, amely ugyanazon globálisan rendszerszinten jelentős intézmény részét képezi, szanálás alá vonható szervezet, vagy olyan harmadik országbeli szervezet, amely szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve, az érintett szanálási hatóságoknak az e cikk (3) bekezdésében említett összeget ki kell számítaniuk:






  a) | minden egyes szanálás alá vonható szervezetre vagy olyan harmadik országbeli szervezetre, amely szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve; |
| --- | --- | --- |

1.

A 45d. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 45h. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben egynél több globálisan rendszerszinten jelentős intézmény, amely ugyanazon globálisan rendszerszinten jelentős intézmény részét képezi, szanálás alá vonható szervezet, vagy olyan harmadik országbeli szervezet, amely szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve, az érintett szanálási hatóságoknak az e cikk (3) bekezdésében említett összeget ki kell számítaniuk:

a)

minden egyes szanálás alá vonható szervezetre vagy olyan harmadik országbeli szervezetre, amely szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve;

| b) | az EU-szintű anyavállalatra, mintha az lenne a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény egyetlen szanálás alá vonható szervezete.” |
| --- | --- |

b)

az EU-szintű anyavállalatra, mintha az lenne a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény egyetlen szanálás alá vonható szervezete.”

| 2. | A 45f. cikk (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 45f. cikk (6) bekezdését el kell hagyni.

| 3. | A 45h. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Amennyiben egynél több globálisan rendszerszinten jelentős intézmény, amely ugyanazon globálisan rendszerszinten jelentős intézmény részét képezi, szanálás alá vonható szervezet, vagy olyan harmadik országbeli szervezet, amely szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve, az (1) bekezdésben említett szanálási hatóságoknak tárgyalásokat kell folytatniuk, és – adott esetben, amennyiben ez összeegyeztethető a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szanálási stratégiájával – meg kell állapodniuk az 575/2013/EU rendelet 72e. cikkének alkalmazásáról, valamint bármilyen olyan korrekcióról, amely egyedi szanálás alá vonható szervezetek vagy harmadik országbeli szervezetek esetében az ezen irányelv 45d. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkének a) pontjában említett összegek végösszege, valamint az ezen irányelv 45d. cikke (4) bekezdésének b) pontjában és az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkének b) pontjában említett összegek végösszege közötti különbözet minimalizálásához vagy kiküszöböléséhez szükséges.
  Az említett korrekció a következőkre figyelemmel alkalmazható:






  a) | a korrekciót a teljes kockázati kitettségértékek számításának az érintett tagállamok vagy harmadik országok közötti eltérései tekintetében lehet alkalmazni a követelmény szintjének módosításával; |
| --- | --- | --- |

3.

A 45h. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben egynél több globálisan rendszerszinten jelentős intézmény, amely ugyanazon globálisan rendszerszinten jelentős intézmény részét képezi, szanálás alá vonható szervezet, vagy olyan harmadik országbeli szervezet, amely szanálás alá vonható szervezet lenne, ha az Unióban lenne letelepedve, az (1) bekezdésben említett szanálási hatóságoknak tárgyalásokat kell folytatniuk, és – adott esetben, amennyiben ez összeegyeztethető a globálisan rendszerszinten jelentős intézmény szanálási stratégiájával – meg kell állapodniuk az 575/2013/EU rendelet 72e. cikkének alkalmazásáról, valamint bármilyen olyan korrekcióról, amely egyedi szanálás alá vonható szervezetek vagy harmadik országbeli szervezetek esetében az ezen irányelv 45d. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkének a) pontjában említett összegek végösszege, valamint az ezen irányelv 45d. cikke (4) bekezdésének b) pontjában és az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkének b) pontjában említett összegek végösszege közötti különbözet minimalizálásához vagy kiküszöböléséhez szükséges.

Az említett korrekció a következőkre figyelemmel alkalmazható:

a)

a korrekciót a teljes kockázati kitettségértékek számításának az érintett tagállamok vagy harmadik országok közötti eltérései tekintetében lehet alkalmazni a követelmény szintjének módosításával;

| b) | a korrekció nem alkalmazható a szanálás alá vonható csoportok közötti, kitettségekből eredő eltérések kiküszöbölésére. |
| --- | --- |

b)

a korrekció nem alkalmazható a szanálás alá vonható csoportok közötti, kitettségekből eredő eltérések kiküszöbölésére.

Az ezen irányelv 45d. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkének a) pontjában említett összegek végösszege egyedi szanálás alá vonható szervezetek vagy olyan harmadik országbeli szervezetek esetében, amelyek szanálás alá vonható szervezetek lennének, ha az Unióban lennének letelepedve, nem lehet kisebb, mint az ezen irányelv 45d. cikke (4) bekezdésének b) pontjában és az 575/2013/EU rendelet 12a. cikkének b) pontjában említett összegek végösszege.”

| 4. | A 129. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „A Bizottság 2022. december 31-ig felülvizsgálja a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény teljesítéséhez figyelembe vehető instrumentumok közvetett jegyzésének a bankcsoport-struktúrák különböző típusai közötti egyenlő versenyfeltételekre gyakorolt hatását, beleértve azt is, amikor a csoportokban a szanálás alá vonható szervezetnek minősülő holdingtársaság és leányvállalatai között egy üzemeltető társaság is elhelyezkedik. A Bizottság különösen a következőket értékeli:






  a) | annak lehetővé tétele azon szervezetek számára, amelyek maguk nem szanálás alá vonható szervezetek, hogy összevont alapon feleljenek meg a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménynek; |
| --- | --- | --- |

4.

A 129. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság 2022. december 31-ig felülvizsgálja a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény teljesítéséhez figyelembe vehető instrumentumok közvetett jegyzésének a bankcsoport-struktúrák különböző típusai közötti egyenlő versenyfeltételekre gyakorolt hatását, beleértve azt is, amikor a csoportokban a szanálás alá vonható szervezetnek minősülő holdingtársaság és leányvállalatai között egy üzemeltető társaság is elhelyezkedik. A Bizottság különösen a következőket értékeli:

a)

annak lehetővé tétele azon szervezetek számára, amelyek maguk nem szanálás alá vonható szervezetek, hogy összevont alapon feleljenek meg a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménynek;

| b) | azon szervezeteknek a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményre irányadó szabályok szerinti kezelése, amelyek szanálási terve előírja a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolást; |
| --- | --- |

b)

azon szervezeteknek a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményre irányadó szabályok szerinti kezelése, amelyek szanálási terve előírja a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolást;

| c) | az 575/2013/EU rendelet 72e. cikkének (5) bekezdésében előírt levonások összege korlátozásának megfelelősége. |
| --- | --- |

c)

az 575/2013/EU rendelet 72e. cikkének (5) bekezdésében előírt levonások összege korlátozásának megfelelősége.

A Bizottság erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot kell mellékelni, figyelembe véve az 575/2013/EU rendelet 72e. cikke (5) bekezdése alkalmazásának kezdőnapját.”

3. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2. cikk 1. és 3. pontjának 2023. november 15-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre a rendeletre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az e rendelet 2. cikkének 1. és 3. pontja által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. november 14-től kell alkalmazni.

Az 1. cikk 3. pontját, 5. pontjának b) alpontját, valamint 7., 8. és 9. pontját azonban 2024. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2022. október 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  
  HL C 122., 2022.3.17., 33. o.

1

(2)  
  HL C 152., 2022.4.6., 111. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2022. szeptember 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. október 4-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/876 rendelete (2019. május 20.) az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/877 rendelete (2019. május 20.) a 806/2014/EU rendeletnek a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások veszteségviselő és feltőkésítési képessége tekintetében történő módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 226. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/879 irányelve (2019. május 20.) a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások veszteségviselő és feltőkésítési képessége tekintetében a 2014/59/EU irányelv, valamint a 98/26/EK irányelv módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 296. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2021/763 végrehajtási rendelete (2021. április 23.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményre vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás és nyilvánosságra hozatal tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 168., 2021.5.12., 1. o.).

12

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/11

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2037 RENDELETE

(2022. október 19.)

az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/833 rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadására az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (a továbbiakban: NAFO) szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedésekre vonatkozó legfrissebb szabályok uniós jogba történő átültetése érdekében került sor. Az említett rendeletet később az (EU) 2021/1231 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a NAFO 2019. évi és 2020. évi éves ülésén elfogadott intézkedések uniós jogba történő átültetése érdekében módosította. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadására az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (a továbbiakban: NAFO) szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedésekre vonatkozó legfrissebb szabályok uniós jogba történő átültetése érdekében került sor. Az említett rendeletet később az (EU) 2021/1231 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a NAFO 2019. évi és 2020. évi éves ülésén elfogadott intézkedések uniós jogba történő átültetése érdekében módosította.

| (2) | Ezt követően a NAFO a 2021. szeptemberi 43. éves ülésén számos jogilag kötelező erejű határozatot fogadott el a hatáskörébe tartozó halászati erőforrások védelme érdekében a következők tekintetében: az „Egyéb” kvótához tartozó fogások fedélzeten tartása, a 3M körzetben kifogott közönséges tőkehal és a grönlandi laposhal kirakodásainak kikötői ellenőrzése, valamint a nyomon követésre, a jogsértésekre és a végrehajtásra vonatkozó megerősített rendelkezések (a továbbiakban: a NAFO-határozatok). |
| --- | --- |

(2)

Ezt követően a NAFO a 2021. szeptemberi 43. éves ülésén számos jogilag kötelező erejű határozatot fogadott el a hatáskörébe tartozó halászati erőforrások védelme érdekében a következők tekintetében: az „Egyéb” kvótához tartozó fogások fedélzeten tartása, a 3M körzetben kifogott közönséges tőkehal és a grönlandi laposhal kirakodásainak kikötői ellenőrzése, valamint a nyomon követésre, a jogsértésekre és a végrehajtásra vonatkozó megerősített rendelkezések (a továbbiakban: a NAFO-határozatok).

| (3) | A NAFO-határozatok címzettjei a NAFO-egyezmény szerződő felei, de a határozatok az ágazat szereplőire vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedései (a továbbiakban: NAFO-intézkedések) 2021. december 2-i hatálybalépésüket követően kötelező érvényűek a NAFO valamennyi szerződő felére nézve. Ennnek megfelelően a NAFO-intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba, amennyiben még nem részei annak. |
| --- | --- |

(3)

A NAFO-határozatok címzettjei a NAFO-egyezmény szerződő felei, de a határozatok az ágazat szereplőire vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. A NAFO védelmi és végrehajtási intézkedései (a továbbiakban: NAFO-intézkedések) 2021. december 2-i hatálybalépésüket követően kötelező érvényűek a NAFO valamennyi szerződő felére nézve. Ennnek megfelelően a NAFO-intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba, amennyiben még nem részei annak.

| (4) | Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ki kell igazítani annak érdekében, hogy az említett új NAFO-intézkedéseket az uniós halászhajókra alkalmazni lehessen. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ki kell igazítani annak érdekében, hogy az említett új NAFO-intézkedéseket az uniós halászhajókra alkalmazni lehessen.

| (5) | A NAFO-intézkedések egyes rendelkezései valószínűleg módosulni fognak a NAFO jövőbeli éves ülésein az állományok változó biomasszájával kapcsolatos új technikai intézkedések bevezetése és a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi korlátozások felülvizsgálata miatt. Ezért a NAFO-intézkedések ilyen jövőbeli módosításainak az uniós jogba való haladéktalan, még a halászati idény kezdete előtti átültetése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a grönlandi laposhalra vonatkozó kirakodási és ellenőrzési intézkedések és a 3M körzetben a közönséges tőkehalra alkalmazandó ellenőrzési intézkedések tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (5) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(5)

A NAFO-intézkedések egyes rendelkezései valószínűleg módosulni fognak a NAFO jövőbeli éves ülésein az állományok változó biomasszájával kapcsolatos új technikai intézkedések bevezetése és a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi korlátozások felülvizsgálata miatt. Ezért a NAFO-intézkedések ilyen jövőbeli módosításainak az uniós jogba való haladéktalan, még a halászati idény kezdete előtti átültetése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a grönlandi laposhalra vonatkozó kirakodási és ellenőrzési intézkedések és a 3M körzetben a közönséges tőkehalra alkalmazandó ellenőrzési intézkedések tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (5) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (6) | Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/833 rendelet módosításai

Az (EU) 2019/833 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | ahol halászati tilalom (moratórium) van érvényben, vagy ha az adott állományra vonatkozó »egyéb« kvótát teljes mértékben kimerítették: 1 250 kg vagy 5 %, amelyik a kettő közül a nagyobb, az »egyéb« kontingens felhasználásáról a 6. cikkel összhangban küldött értesítés által érintett szerződő felek tekintetében;”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

ahol halászati tilalom (moratórium) van érvényben, vagy ha az adott állományra vonatkozó »egyéb« kvótát teljes mértékben kimerítették: 1 250 kg vagy 5 %, amelyik a kettő közül a nagyobb, az »egyéb« kontingens felhasználásáról a 6. cikkel összhangban küldött értesítés által érintett szerződő felek tekintetében;”.

| 2. | A 9a. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | minden tagállam ellenőrzi a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogások tekintetében az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodások vagy átrakodások legalább 50 %-át, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, és e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 12 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. Az említett jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 9a. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

minden tagállam ellenőrzi a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogások tekintetében az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodások vagy átrakodások legalább 50 %-át, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, és e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 12 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. Az említett jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt.”

| 3. | A 10. cikk (1) bekezdésének e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | minden tagállam ellenőrzi a grönlandi laposhal minden, az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodását, ha a fedélzeten az említett állománynak a mennyisége a teljes fogás több mint 5 %-a vagy több mint 2 500 kg, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 14 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. A jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. A jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 10. cikk (1) bekezdésének e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

minden tagállam ellenőrzi a grönlandi laposhal minden, az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodását, ha a fedélzeten az említett állománynak a mennyisége a teljes fogás több mint 5 %-a vagy több mint 2 500 kg, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 14 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. A jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. A jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt.”

| 4. | A 29. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | A tagállamok az alábbi információkat minden évben legkésőbb november 1-jéig megküldik az EFCA-nak (és másolatban a Bizottságnak), amely gondoskodik arról, hogy az említett információkat megküldjék a NAFO ügyvezető titkárának:






  a) | annak az illetékes hatóságnak az elérhetőségi adatai, amelyet a szabályozási területen észlelt jogsértés azonnali bejelentésekor értesíteni kell, és az ezen információkban esetlegesen bekövetkező, legalább 15 nappal a változás hatálybalépése előtt jelentendő változások; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 29. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

A tagállamok az alábbi információkat minden évben legkésőbb november 1-jéig megküldik az EFCA-nak (és másolatban a Bizottságnak), amely gondoskodik arról, hogy az említett információkat megküldjék a NAFO ügyvezető titkárának:

a)

annak az illetékes hatóságnak az elérhetőségi adatai, amelyet a szabályozási területen észlelt jogsértés azonnali bejelentésekor értesíteni kell, és az ezen információkban esetlegesen bekövetkező, legalább 15 nappal a változás hatálybalépése előtt jelentendő változások;

| b) | a rendszerhez kijelölt ellenőrök és ellenőrgyakornokok neve, valamint az ellenőrhajók neve, rádióhívójele és kommunikációs elérhetőségi adatai. Az így közölt adatok változásairól – amennyire lehetséges – a tagállam legalább 60 nappal korábban értesítést küld.” |
| --- | --- |

b)

a rendszerhez kijelölt ellenőrök és ellenőrgyakornokok neve, valamint az ellenőrhajók neve, rádióhívójele és kommunikációs elérhetőségi adatai. Az így közölt adatok változásairól – amennyire lehetséges – a tagállam legalább 60 nappal korábban értesítést küld.”

| 5. | A 35. cikk (1) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | nem engedélyezett szembőséggel, ráccsal vagy rácstávolsággal, vagy szelektáló rácsok vagy rácsok használata nélkül folytatott halászat, a 13. vagy a 14. cikket megsértve;”. |
| --- | --- | --- |

5.

A 35. cikk (1) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

nem engedélyezett szembőséggel, ráccsal vagy rácstávolsággal, vagy szelektáló rácsok vagy rácsok használata nélkül folytatott halászat, a 13. vagy a 14. cikket megsértve;”.

| 6. | A 36. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | gondoskodik arról, hogy a jogsértésre és a nemzeti jogszabályok alapján az ismételt súlyos jogsértésekre – különösen azoknak a 35. cikk (3) bekezdése c) pontjának iii. és iv. alpontjában meghatározott eseteire – kiszabható szankciók elegendő súlyúak legyenek az előírások betartásának biztosítására, a további jogsértésektől vagy a jogsértések ismétlésétől való visszatartásra, és megfosszák a jogsértőket a jogsértésből származó gazdasági előnyöktől.”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 36. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

gondoskodik arról, hogy a jogsértésre és a nemzeti jogszabályok alapján az ismételt súlyos jogsértésekre – különösen azoknak a 35. cikk (3) bekezdése c) pontjának iii. és iv. alpontjában meghatározott eseteire – kiszabható szankciók elegendő súlyúak legyenek az előírások betartásának biztosítására, a további jogsértésektől vagy a jogsértések ismétlésétől való visszatartásra, és megfosszák a jogsértőket a jogsértésből származó gazdasági előnyöktől.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „e) | szigorított vagy kiegészítő jelentéstételi követelmények, többek között a gyakoribb jelentéstétel vagy további adatok jelentése; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„e)

szigorított vagy kiegészítő jelentéstételi követelmények, többek között a gyakoribb jelentéstétel vagy további adatok jelentése; valamint

| f) | szigorított vagy kiegészítő nyomonkövetési követelmények, többek között megfigyelő vagy ellenőr fedélzetre küldése vagy a NAFO szabályozási területen tevékenykedő halászhajókra vonatkozó műszaki előírásokkal összhangban végrehajtott elektronikus ellenőrzés.” |
| --- | --- |

f)

szigorított vagy kiegészítő nyomonkövetési követelmények, többek között megfigyelő vagy ellenőr fedélzetre küldése vagy a NAFO szabályozási területen tevékenykedő halászhajókra vonatkozó műszaki előírásokkal összhangban végrehajtott elektronikus ellenőrzés.”

| 7. | A 40. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállam megküldi a Bizottságnak az illetékes hatóság elérhetőségi adatait, amely kapcsolattartó pontként működik a 39. cikk (5) bekezdése szerinti kérelmek fogadása és a 39. cikk (6) bekezdése szerinti visszaigazolások kiadása tekintetében. A Bizottság az említett információt megküldi a NAFO ügyvezető titkárának.” |
| --- | --- |

7.

A 40. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállam megküldi a Bizottságnak az illetékes hatóság elérhetőségi adatait, amely kapcsolattartó pontként működik a 39. cikk (5) bekezdése szerinti kérelmek fogadása és a 39. cikk (6) bekezdése szerinti visszaigazolások kiadása tekintetében. A Bizottság az említett információt megküldi a NAFO ügyvezető titkárának.”

| 8. | Az 50. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a fedélzetükön 50 tonna élőtömeget meghaladó teljes fogást szállító, a szabályozási területre grönlandi laposhal halászatának céljával belépő hajókra vonatkozó eljárások az értesítések tartalmára vonatkozóan a 10. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában megállapítottak, és a halászat megkezdésének feltételeire vonatkozóan a 10. cikk (2) bekezdésének d) pontjában megállapítottak tekintetében, valamint a 10. cikk (1) bekezdésének e) pontjában megállapított, a grönlandi laposhalra vonatkozó kirakodási és ellenőrzési rendelkezések;” |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Az 50. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a fedélzetükön 50 tonna élőtömeget meghaladó teljes fogást szállító, a szabályozási területre grönlandi laposhal halászatának céljával belépő hajókra vonatkozó eljárások az értesítések tartalmára vonatkozóan a 10. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában megállapítottak, és a halászat megkezdésének feltételeire vonatkozóan a 10. cikk (2) bekezdésének d) pontjában megállapítottak tekintetében, valamint a 10. cikk (1) bekezdésének e) pontjában megállapított, a grönlandi laposhalra vonatkozó kirakodási és ellenőrzési rendelkezések;”

| b) | a bekezdés a következő l) ponttal egészül ki:






  „l) | a 9a. cikkben megállapított, a 3M körzetben a közönséges tőkehalra alkalmazandó ellenőrzési intézkedések.” |
| --- | --- | --- |

b)

a bekezdés a következő l) ponttal egészül ki:

„l)

a 9a. cikkben megállapított, a 3M körzetben a közönséges tőkehalra alkalmazandó ellenőrzési intézkedések.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2022. október 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  
  HL C 290., 2022.7.29., 149. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. szeptember 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. október 4-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/833 rendelete (2019. május 20.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról, az (EU) 2016/1627 rendelet módosításáról, valamint a 2115/2005/EK és az 1386/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2019.5.28., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1231 rendelete (2021. július 14.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/833 rendelet módosításáról (HL L 274., 2021.7.30., 32. o.).

4

(5)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

5

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/14

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2038 RENDELETE

(2022. október 19.)

a 95/93/EGK tanácsi rendeletnek az Unió repülőterein alkalmazandó résidő-felhasználási szabályokra vonatkozó, járványügyi helyzet vagy katonai agresszió miatti ideiglenes könnyítés tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 95/93/EGK tanácsi rendeletet (3) a Covid19-válság kezdete óta több alkalommal módosították, mert a légi fuvarozók számára – tekintettel a légi forgalom nagymértékű csökkenésére – tarthatatlanná vált az említett rendeletben meghatározott azon követelmény, amely szerint egy résidő-sorozat legalább 80 %-át fel kell használni annak érdekében, hogy a következő azonos menetrendi időszakban továbbra is megtarthassák az ugyanazon résidő-sorozatra való jogosultságukat. |
| --- | --- |

(1)

A 95/93/EGK tanácsi rendeletet (3) a Covid19-válság kezdete óta több alkalommal módosították, mert a légi fuvarozók számára – tekintettel a légi forgalom nagymértékű csökkenésére – tarthatatlanná vált az említett rendeletben meghatározott azon követelmény, amely szerint egy résidő-sorozat legalább 80 %-át fel kell használni annak érdekében, hogy a következő azonos menetrendi időszakban továbbra is megtarthassák az ugyanazon résidő-sorozatra való jogosultságukat.

| (2) | Az egységes európai égbolt légiforgalmi hálózati feladatkörének hálózatkezelője, az Eurocontrol által közzétett adatok szerint a légi forgalom a 2022-es nyári menetrendi időszak kezdete óta erőteljesen fellendült, és a 2022/2023-as téli menetrendi időszak kezdetén a légi forgalom az alap-előrejelzés szerint várhatóan a 2019-es szint mintegy 90 %-át fogja kitenni. Ezek az adatok indokolják általános szabályként a 2023-as nyári menetrendi időszakra a 80 %-os résidő-felhasználási követelményhez való visszatérést, a résidők indokolt ki nem használása esetén a résidők felhasználásának egyedi könnyítésével kiegészítve. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes európai égbolt légiforgalmi hálózati feladatkörének hálózatkezelője, az Eurocontrol által közzétett adatok szerint a légi forgalom a 2022-es nyári menetrendi időszak kezdete óta erőteljesen fellendült, és a 2022/2023-as téli menetrendi időszak kezdetén a légi forgalom az alap-előrejelzés szerint várhatóan a 2019-es szint mintegy 90 %-át fogja kitenni. Ezek az adatok indokolják általános szabályként a 2023-as nyári menetrendi időszakra a 80 %-os résidő-felhasználási követelményhez való visszatérést, a résidők indokolt ki nem használása esetén a résidők felhasználásának egyedi könnyítésével kiegészítve.

| (3) | Mindazonáltal a Covid19-válság miatt a légi közlekedési ágazat helyzete továbbra is rendkívül bizonytalan. Új Covid19-variánsok jelenhetnek meg – ahogyan 2021 végén is történt –, és olyan hirtelen reakciókat válthatnak ki a nemzeti hatóságok és a fogyasztók részéről egyaránt, amelyek kedvezőtlenül befolyásolhatják a légi forgalmat. Ezen túlmenően egyes nagy távolságú szegmenseket továbbra is érintenek az egészségügyi intézkedések, amelyek erőteljesen akadályozzák a légi forgalmat. |
| --- | --- |

(3)

Mindazonáltal a Covid19-válság miatt a légi közlekedési ágazat helyzete továbbra is rendkívül bizonytalan. Új Covid19-variánsok jelenhetnek meg – ahogyan 2021 végén is történt –, és olyan hirtelen reakciókat válthatnak ki a nemzeti hatóságok és a fogyasztók részéről egyaránt, amelyek kedvezőtlenül befolyásolhatják a légi forgalmat. Ezen túlmenően egyes nagy távolságú szegmenseket továbbra is érintenek az egészségügyi intézkedések, amelyek erőteljesen akadályozzák a légi forgalmat.

| (4) | Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja szintén hatással van a légi forgalomra és a légi fuvarozók résidő-felhasználási képességére, mivel az uniós légi fuvarozók nem léphetnek be Belarusz, Oroszország és Ukrajna légterébe. |
| --- | --- |

(4)

Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja szintén hatással van a légi forgalomra és a légi fuvarozók résidő-felhasználási képességére, mivel az uniós légi fuvarozók nem léphetnek be Belarusz, Oroszország és Ukrajna légterébe.

| (5) | A légi fuvarozók nem tudják befolyásolni az egészségügyi okokból államilag bevezetett utazási korlátozásokat, valamint azt, hogy nem lehet belépni a háborús övezetté vált terület légterébe. Ezek a körülmények a légi szolgáltatásaik önkéntes vagy kötelező törléséhez vagy a menetrendek módosításához vezethetnek. Különösen az önkéntes járattörlések védik a légi fuvarozók pénzügyi stabilitását, és egyúttal így elkerülhető a kizárólag a résidők megőrzése céljából üzemeltetett járatok által okozott negatív környezeti hatás. |
| --- | --- |

(5)

A légi fuvarozók nem tudják befolyásolni az egészségügyi okokból államilag bevezetett utazási korlátozásokat, valamint azt, hogy nem lehet belépni a háborús övezetté vált terület légterébe. Ezek a körülmények a légi szolgáltatásaik önkéntes vagy kötelező törléséhez vagy a menetrendek módosításához vezethetnek. Különösen az önkéntes járattörlések védik a légi fuvarozók pénzügyi stabilitását, és egyúttal így elkerülhető a kizárólag a résidők megőrzése céljából üzemeltetett járatok által okozott negatív környezeti hatás.

| (6) | E körülmények között nem lenne helyénvaló, ha azok a légi fuvarozók, amelyek nem használják fel résidőiket a 95/93/EGK rendeletben meghatározott résidő-felhasználási aránnyal összhangban, automatikusan elveszítenék a résidő-sorozatok tekintetében az említett rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése szerint szerzett elsőbbségüket, amelyre egyébként igényt tarthatnának. E rendeletnek e célból konkrét szabályokat kell meghatároznia. |
| --- | --- |

(6)

E körülmények között nem lenne helyénvaló, ha azok a légi fuvarozók, amelyek nem használják fel résidőiket a 95/93/EGK rendeletben meghatározott résidő-felhasználási aránnyal összhangban, automatikusan elveszítenék a résidő-sorozatok tekintetében az említett rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése szerint szerzett elsőbbségüket, amelyre egyébként igényt tarthatnának. E rendeletnek e célból konkrét szabályokat kell meghatároznia.

| (7) | Ugyanakkor fontos emlékeztetni a 95/93/EGK rendelet célkitűzéseire, nevezetesen a repülőtéri kapacitás hatékony kihasználásának biztosítására, valamint arra, hogy valamennyi légi fuvarozó számára tisztességes hozzáférést kell biztosítani a korlátozott repülőtéri kapacitáshoz, ezáltal előmozdítva a versenyt. A rendes résidő-felhasználási követelmények alacsonyabb felhasználási arány vagy a résidők indokolt ki nem használtságára vonatkozó kivételek kiterjesztése révén történő kiigazításának szigorúan azokra a helyzetekre kell korlátozódnia, amikor résidő-felhasználási könnyítésre van szükség, és az nem vezethet tisztességtelen versenyelőnyhöz a résidőkkel eredetileg rendelkező fuvarozók számára. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanakkor fontos emlékeztetni a 95/93/EGK rendelet célkitűzéseire, nevezetesen a repülőtéri kapacitás hatékony kihasználásának biztosítására, valamint arra, hogy valamennyi légi fuvarozó számára tisztességes hozzáférést kell biztosítani a korlátozott repülőtéri kapacitáshoz, ezáltal előmozdítva a versenyt. A rendes résidő-felhasználási követelmények alacsonyabb felhasználási arány vagy a résidők indokolt ki nem használtságára vonatkozó kivételek kiterjesztése révén történő kiigazításának szigorúan azokra a helyzetekre kell korlátozódnia, amikor résidő-felhasználási könnyítésre van szükség, és az nem vezethet tisztességtelen versenyelőnyhöz a résidőkkel eredetileg rendelkező fuvarozók számára.

| (8) | Így különösen gondoskodni kell arról, hogy a szolgáltatásnyújtásra kész légi fuvarozók felhasználhassák a kihasználatlan kapacitást, és lehetőségük legyen az érintett résidőket hosszú távon is megtartani. Ez várhatóan folyamatosan arra ösztönzi a légi fuvarozókat, hogy kihasználják a repülőtéri kapacitásokat, ami egyúttal előnyös lenne a fogyasztók számára is a konnektivitás tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Így különösen gondoskodni kell arról, hogy a szolgáltatásnyújtásra kész légi fuvarozók felhasználhassák a kihasználatlan kapacitást, és lehetőségük legyen az érintett résidőket hosszú távon is megtartani. Ez várhatóan folyamatosan arra ösztönzi a légi fuvarozókat, hogy kihasználják a repülőtéri kapacitásokat, ami egyúttal előnyös lenne a fogyasztók számára is a konnektivitás tekintetében.

| (9) | Ezért ezen elvekkel összhangban és korlátozott időszakra meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a légi fuvarozók továbbra is jogosultak maradnak résidő-sorozatokra a 95/93/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése szerint, továbbá követelményeket kell megállapítani az érintett légi fuvarozók számára a kihasználatlan kapacitás visszaszolgáltatására. Az Eurocontrol helyreállítási előrejelzésével összhangban az időtartamnak 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig kell tartania. |
| --- | --- |

(9)

Ezért ezen elvekkel összhangban és korlátozott időszakra meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a légi fuvarozók továbbra is jogosultak maradnak résidő-sorozatokra a 95/93/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése szerint, továbbá követelményeket kell megállapítani az érintett légi fuvarozók számára a kihasználatlan kapacitás visszaszolgáltatására. Az Eurocontrol helyreállítási előrejelzésével összhangban az időtartamnak 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig kell tartania.

| (10) | Az említett időszakban az „új belépő” fogalommeghatározásának továbbra is tágnak kell maradnia annak érdekében, hogy az több légi fuvarozóra terjedjen ki, és így több légi fuvarozónak legyen lehetősége a működése megkezdésére és bővítésére. |
| --- | --- |

(10)

Az említett időszakban az „új belépő” fogalommeghatározásának továbbra is tágnak kell maradnia annak érdekében, hogy az több légi fuvarozóra terjedjen ki, és így több légi fuvarozónak legyen lehetősége a működése megkezdésére és bővítésére.

| (11) | 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig a résidőkiosztási rendszer keretében továbbra is el kell ismerni azon légi fuvarozók erőfeszítéseit, amelyek egy másik légi fuvarozó által a 95/93/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése értelmében megszerzett jogosultság szerinti résidő-sorozatok részét képező, ugyanakkor ideiglenes újrakiosztás céljából a résidő-koordinátor rendelkezésére bocsátott résidőket felhasználva üzemeltetnek járatokat. Ezért azoknak a légi fuvarozóknak, amelyek egy sorozatból legalább öt résidőt felhasználnak, elsőbbséget kell élvezniük az említett sorozatnak a következő azonos menetrendi időszakra való kiosztása tekintetében, a repülőtéri kapacitás rendelkezésre állásától függően. |
| --- | --- |

(11)

2022. október 30-tól 2023. október 28-ig a résidőkiosztási rendszer keretében továbbra is el kell ismerni azon légi fuvarozók erőfeszítéseit, amelyek egy másik légi fuvarozó által a 95/93/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése értelmében megszerzett jogosultság szerinti résidő-sorozatok részét képező, ugyanakkor ideiglenes újrakiosztás céljából a résidő-koordinátor rendelkezésére bocsátott résidőket felhasználva üzemeltetnek járatokat. Ezért azoknak a légi fuvarozóknak, amelyek egy sorozatból legalább öt résidőt felhasználnak, elsőbbséget kell élvezniük az említett sorozatnak a következő azonos menetrendi időszakra való kiosztása tekintetében, a repülőtéri kapacitás rendelkezésre állásától függően.

| (12) | Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja hatásainak kezelése, valamint az Unió és Ukrajna közötti konnektivitás helyreállításának támogatása érdekében meg kell hosszabbítani azt az időszakot, amely alatt az üzemeltetők a 95/93/EGK rendelet 10. cikke (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott indokra hivatkozhatnak annak indoklásához, hogy az Unió és Ukrajna közötti útvonalakon nem használják ki a résidő-sorozatokat. |
| --- | --- |

(12)

Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja hatásainak kezelése, valamint az Unió és Ukrajna közötti konnektivitás helyreállításának támogatása érdekében meg kell hosszabbítani azt az időszakot, amely alatt az üzemeltetők a 95/93/EGK rendelet 10. cikke (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott indokra hivatkozhatnak annak indoklásához, hogy az Unió és Ukrajna közötti útvonalakon nem használják ki a résidő-sorozatokat.

| (13) | A légi fuvarozók – a tagállamok uniós jognak, különösen a Szerződésekben és az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított szabályoknak való megfelelésre irányuló kötelezettségének sérelme nélkül – nem felelősek a tagállamok vagy harmadik országok hatóságai által a járványügyi helyzetek, természeti katasztrófák vagy politikai zavargások – például lázadások, zavargások vagy a közrend súlyos megzavarása – kezelése céljából elfogadott esetleges korlátozásoknak az utasok utazási képességére gyakorolt negatív következményeiért, és mérsékelni kell e következményeket, amennyiben az említett intézkedések jelentős hatást gyakorolnak az érintett útvonalakon történő utazás fenntarthatóságára vagy lehetőségére, illetve az érintett útvonalak iránti keresletre. A mérséklési intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy ne szankcionáljanak olyan légi fuvarozókat, amelyek az említett korlátozások miatt nem használtak fel résidőket. |
| --- | --- |

(13)

A légi fuvarozók – a tagállamok uniós jognak, különösen a Szerződésekben és az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított szabályoknak való megfelelésre irányuló kötelezettségének sérelme nélkül – nem felelősek a tagállamok vagy harmadik országok hatóságai által a járványügyi helyzetek, természeti katasztrófák vagy politikai zavargások – például lázadások, zavargások vagy a közrend súlyos megzavarása – kezelése céljából elfogadott esetleges korlátozásoknak az utasok utazási képességére gyakorolt negatív következményeiért, és mérsékelni kell e következményeket, amennyiben az említett intézkedések jelentős hatást gyakorolnak az érintett útvonalakon történő utazás fenntarthatóságára vagy lehetőségére, illetve az érintett útvonalak iránti keresletre. A mérséklési intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy ne szankcionáljanak olyan légi fuvarozókat, amelyek az említett korlátozások miatt nem használtak fel résidőket.

| (14) | A versenytorzulások kockázatának csökkentése és a repülőtéri kapacitás hatékony kihasználásának biztosítása érdekében az említett korlátozások hatásait ellensúlyozó különleges könnyítés időtartamának és hatályának korlátozottnak kell lennie, ezáltal biztosítva, hogy a mérséklési intézkedések hatása arra az időszakra korlátozódjon, amelyre vonatkozóan azok indokoltak voltak. A 95/93/EGK rendelet alkalmazásában a korlátozások hatását mérséklő ilyen intézkedések hatálya alá tartozó résidőket felhasználtnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(14)

A versenytorzulások kockázatának csökkentése és a repülőtéri kapacitás hatékony kihasználásának biztosítása érdekében az említett korlátozások hatásait ellensúlyozó különleges könnyítés időtartamának és hatályának korlátozottnak kell lennie, ezáltal biztosítva, hogy a mérséklési intézkedések hatása arra az időszakra korlátozódjon, amelyre vonatkozóan azok indokoltak voltak. A 95/93/EGK rendelet alkalmazásában a korlátozások hatását mérséklő ilyen intézkedések hatálya alá tartozó résidőket felhasználtnak kell tekinteni.

| (15) | Egyértelművé kell tenni, hogy a résidők indokolt ki nem használtságára vonatkozó kivételeket tartalmazó rendelkezések nem alkalmazandók az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 29. cikke vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikke alapján elfogadott korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó légi fuvarozókra, illetve a 474/2006/EK bizottsági rendelet (5) A. vagy B. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő, az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozókra. Az említett intézkedések hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a résidők indokolt ki nem használtságára vonatkozó kivételeket tartalmazó rendelkezések alkalmazásának lehetetlenségét azokra a légi fuvarozókra is alkalmazni kell, amelyek már az e rendelet hatálybalépésének napján hatályban lévő ilyen korlátozó intézkedések hatálya alá tartoztak. |
| --- | --- |

(15)

Egyértelművé kell tenni, hogy a résidők indokolt ki nem használtságára vonatkozó kivételeket tartalmazó rendelkezések nem alkalmazandók az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 29. cikke vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikke alapján elfogadott korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó légi fuvarozókra, illetve a 474/2006/EK bizottsági rendelet (5) A. vagy B. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő, az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozókra. Az említett intézkedések hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a résidők indokolt ki nem használtságára vonatkozó kivételeket tartalmazó rendelkezések alkalmazásának lehetetlenségét azokra a légi fuvarozókra is alkalmazni kell, amelyek már az e rendelet hatálybalépésének napján hatályban lévő ilyen korlátozó intézkedések hatálya alá tartoztak.

| (16) | A 95/93/EGK rendelet Unió-szerte egységes végrehajtásának biztosítása érdekében meg kell erősíteni a koordinátorok közötti együttműködést. |
| --- | --- |

(16)

A 95/93/EGK rendelet Unió-szerte egységes végrehajtásának biztosítása érdekében meg kell erősíteni a koordinátorok közötti együttműködést.

| (17) | A koordinátoroknak meg kell osztaniuk egymással a 95/93/EGK rendelet végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, többek között az Európai Repülőtéri Koordinátorok Szövetségén (EUACA) keresztül. Az EUACA-t arra ösztönözzük, hogy továbbra is adjon ki iránymutatást az uniós szabályok összehangolt végrehajtásának biztosítása érdekében, különös tekintettel a korlátozások enyhítésére vonatkozó rendelkezésekre. Ezen túlmenően az, hogy az enyhítést alkalmazzák-e vagy sem, fontos információ a légi fuvarozók számára menetrendjük tervezésekor. Ezért a koordinátorok részéről biztosítani kell az átlátható kommunikációt. |
| --- | --- |

(17)

A koordinátoroknak meg kell osztaniuk egymással a 95/93/EGK rendelet végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, többek között az Európai Repülőtéri Koordinátorok Szövetségén (EUACA) keresztül. Az EUACA-t arra ösztönözzük, hogy továbbra is adjon ki iránymutatást az uniós szabályok összehangolt végrehajtásának biztosítása érdekében, különös tekintettel a korlátozások enyhítésére vonatkozó rendelkezésekre. Ezen túlmenően az, hogy az enyhítést alkalmazzák-e vagy sem, fontos információ a légi fuvarozók számára menetrendjük tervezésekor. Ezért a koordinátorok részéről biztosítani kell az átlátható kommunikációt.

| (18) | Bár a korlátozások enyhítését célzó intézkedéseket szigorúan kell értelmezni, mivel azok kivételt jelentenek a rendes résidő-felhasználási követelmények alól, bizonyos esetekben lehetővé kell tenni annak előírását, hogy az összes koordinátor közösen lépjen fel annak érdekében, hogy Unió-szerte egyenlő versenyfeltételek álljanak fenn. A koordinátorok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett és egyhangú döntés alapján az említett rendelkezést a koordinált repülőtereken fenntartott valamennyi résidőre alkalmazzák. |
| --- | --- |

(18)

Bár a korlátozások enyhítését célzó intézkedéseket szigorúan kell értelmezni, mivel azok kivételt jelentenek a rendes résidő-felhasználási követelmények alól, bizonyos esetekben lehetővé kell tenni annak előírását, hogy az összes koordinátor közösen lépjen fel annak érdekében, hogy Unió-szerte egyenlő versenyfeltételek álljanak fenn. A koordinátorok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett és egyhangú döntés alapján az említett rendelkezést a koordinált repülőtereken fenntartott valamennyi résidőre alkalmazzák.

| (19) | A 2022/23-as téli menetrendi időszakra vonatkozó forgalmi előrejelzések megalapozottságát kedvezőtlenül befolyásolja a különböző válságok – különösen az ukrajnai helyzet és a Covid19-válság – alakulásával kapcsolatos bizonytalanság. Következésképpen a légi fuvarozókat a szükséges mértékben fel kell menteni a résidők annak érdekében történő felhasználására vonatkozó követelmények alól, hogy a következő azonos menetrendi időszakban is megőrizzék az ugyanazon résidőkre vonatkozó jogosultságot. Ez lehetővé tenné a légi fuvarozók számára, hogy – a 2023-as nyári menetrendi időszaktól kezdődően a résidők felhasználására vonatkozó rendes szabályok alkalmazása céljából – növeljék a szolgáltatásnyújtást, amennyiben azt a körülmények lehetővé teszik, figyelemmel azokra a kiigazításokra, amelyeket a Bizottság bizonyos körülmények között a légi közlekedési ágazatot érintő egyes kihívásokra való reagálás érdekében hajtott végre. |
| --- | --- |

(19)

A 2022/23-as téli menetrendi időszakra vonatkozó forgalmi előrejelzések megalapozottságát kedvezőtlenül befolyásolja a különböző válságok – különösen az ukrajnai helyzet és a Covid19-válság – alakulásával kapcsolatos bizonytalanság. Következésképpen a légi fuvarozókat a szükséges mértékben fel kell menteni a résidők annak érdekében történő felhasználására vonatkozó követelmények alól, hogy a következő azonos menetrendi időszakban is megőrizzék az ugyanazon résidőkre vonatkozó jogosultságot. Ez lehetővé tenné a légi fuvarozók számára, hogy – a 2023-as nyári menetrendi időszaktól kezdődően a résidők felhasználására vonatkozó rendes szabályok alkalmazása céljából – növeljék a szolgáltatásnyújtást, amennyiben azt a körülmények lehetővé teszik, figyelemmel azokra a kiigazításokra, amelyeket a Bizottság bizonyos körülmények között a légi közlekedési ágazatot érintő egyes kihívásokra való reagálás érdekében hajtott végre.

| (20) | A Covid19-válság vagy más járványügyi helyzetek folyamatosan változó hatása, valamint Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja által a légi forgalomra gyakorolt közvetlen pusztító hatás kezelése, és az Ukrajnába irányuló vagy onnan kiinduló konnektivitás támogatása érdekében, továbbá hogy – amennyiben feltétlenül szükséges és indokolt – rugalmas választ lehessen adni azokra a kihívásokra, amelyekkel a légi közlekedési ágazat következésképpen szembenéz, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a minimális felhasználási arány százalékos értékének bizonyos tartományon belüli módosítására, valamint a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakon belüli menetrendi időszakokra vonatkozóan az Eurocontrol helyreállítási előrejelzésével összhangban, továbbá a minimális felhasználási arány százalékos értékének az Unió és Ukrajna közötti útvonalak, valamint 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig bármely menetrendi időszak tekintetében egy bizonyos tartományon belüli módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (6) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(20)

A Covid19-válság vagy más járványügyi helyzetek folyamatosan változó hatása, valamint Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja által a légi forgalomra gyakorolt közvetlen pusztító hatás kezelése, és az Ukrajnába irányuló vagy onnan kiinduló konnektivitás támogatása érdekében, továbbá hogy – amennyiben feltétlenül szükséges és indokolt – rugalmas választ lehessen adni azokra a kihívásokra, amelyekkel a légi közlekedési ágazat következésképpen szembenéz, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a minimális felhasználási arány százalékos értékének bizonyos tartományon belüli módosítására, valamint a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakon belüli menetrendi időszakokra vonatkozóan az Eurocontrol helyreállítási előrejelzésével összhangban, továbbá a minimális felhasználási arány százalékos értékének az Unió és Ukrajna közötti útvonalak, valamint 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig bármely menetrendi időszak tekintetében egy bizonyos tartományon belüli módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (6) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (21) | A repülőtereknek, repülőtéri szolgáltatóknak és légi fuvarozóknak a megfelelő tervezés érdekében ismerniük kell a rendelkezésre álló kapacitást. Az adott résidőt felhasználni nem kívánó légi fuvarozóknak a más légi fuvarozó részére történő esetleges újrakiosztás érdekében továbbra is a lehető leghamarabb, de legkésőbb a résidő felhasználásának tervezett időpontját három héttel megelőzően a koordinátor rendelkezésre kell bocsátaniuk azt. Amennyiben a légi fuvarozók ismételten nem tesznek eleget az említett követelménynek, nem alkalmazhatnak csökkentett résidő-felhasználási arányt. |
| --- | --- |

(21)

A repülőtereknek, repülőtéri szolgáltatóknak és légi fuvarozóknak a megfelelő tervezés érdekében ismerniük kell a rendelkezésre álló kapacitást. Az adott résidőt felhasználni nem kívánó légi fuvarozóknak a más légi fuvarozó részére történő esetleges újrakiosztás érdekében továbbra is a lehető leghamarabb, de legkésőbb a résidő felhasználásának tervezett időpontját három héttel megelőzően a koordinátor rendelkezésre kell bocsátaniuk azt. Amennyiben a légi fuvarozók ismételten nem tesznek eleget az említett követelménynek, nem alkalmazhatnak csökkentett résidő-felhasználási arányt.

| (22) | Ha a koordinátor meggyőződik arról, hogy egy légi fuvarozó beszüntette működését egy adott repülőtéren, vissza kell vonnia a résidőket a szóban forgó légi fuvarozótól, és azokat a más légi fuvarozóknak való újrakiosztás céljából vissza kell juttatnia a résidőalapba. |
| --- | --- |

(22)

Ha a koordinátor meggyőződik arról, hogy egy légi fuvarozó beszüntette működését egy adott repülőtéren, vissza kell vonnia a résidőket a szóban forgó légi fuvarozótól, és azokat a más légi fuvarozóknak való újrakiosztás céljából vissza kell juttatnia a résidőalapba.

| (23) | Az EUSZ 29. cikke vagy az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott korlátozó intézkedések vagy a 474/2006/EK rendelet szerinti működési tilalom értelmében a légi fuvarozók számára az uniós légtérbe történő berepülés tilalma az uniós repülőterek résidőinek indokolatlan blokkolását eredményezheti. Míg az ilyen légi fuvarozók által korábban használt résidők a menetrendi időszakban eseti alapon újra eloszthatók, ez nem ösztönzi kellőképpen a résidők hatékony felhasználását, ami lehetővé teszi a légitársaságok számára, hogy a fogyasztók érdekében fokozzák a hosszú távú versenyt és a konnektivitást. A résidőket ezért haladéktalanul vissza kell vonni az érintett légi fuvarozóktól. |
| --- | --- |

(23)

Az EUSZ 29. cikke vagy az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott korlátozó intézkedések vagy a 474/2006/EK rendelet szerinti működési tilalom értelmében a légi fuvarozók számára az uniós légtérbe történő berepülés tilalma az uniós repülőterek résidőinek indokolatlan blokkolását eredményezheti. Míg az ilyen légi fuvarozók által korábban használt résidők a menetrendi időszakban eseti alapon újra eloszthatók, ez nem ösztönzi kellőképpen a résidők hatékony felhasználását, ami lehetővé teszi a légitársaságok számára, hogy a fogyasztók érdekében fokozzák a hosszú távú versenyt és a konnektivitást. A résidőket ezért haladéktalanul vissza kell vonni az érintett légi fuvarozóktól.

| (24) | mivel e rendelet célját – nevezetesen egy járványügyi válság és Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja által a légi forgalomra gyakorolt hatások enyhítése érdekében konkrét szabályok és az általános résidő-kihasználási szabályok alóli, korlátozott időszakra szóló könnyítés létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(24)

mivel e rendelet célját – nevezetesen egy járványügyi válság és Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja által a légi forgalomra gyakorolt hatások enyhítése érdekében konkrét szabályok és az általános résidő-kihasználási szabályok alóli, korlátozott időszakra szóló könnyítés létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (25) | Tekintettel a Covid19-válság és Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja okozta rendkívüli körülmények által előidézett sürgősségre, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni. |
| --- | --- |

(25)

Tekintettel a Covid19-válság és Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja okozta rendkívüli körülmények által előidézett sürgősségre, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni.

| (26) | Az e rendeletben előírt intézkedések gyors alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(26)

Az e rendeletben előírt intézkedések gyors alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 95/93/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a ba) pontban a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban az »új belépő«:”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a ba) pontban a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban az »új belépő«:”;

| b) | az f) pont i. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

  „
  »légifuvarozó«: olyan légiközlekedési vállalkozás, amely érvényes működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkezik legkésőbb január 31-én a következő nyári menetrendi időszakra vagy augusztus 31-én a következő téli menetrendi időszakra vonatkozóan; a 4., a 8., a 8a., a 10. és a 10a. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása tartalmazza az üzleti repülés üzemeltetőit is, amennyiben menetrend alapján működnek; a 7. és a 14. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása kiterjed a polgári légi járművek valamennyi üzemben tartójára;”. |
| --- | --- |

b)

az f) pont i. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„
  »légifuvarozó«: olyan légiközlekedési vállalkozás, amely érvényes működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkezik legkésőbb január 31-én a következő nyári menetrendi időszakra vagy augusztus 31-én a következő téli menetrendi időszakra vonatkozóan; a 4., a 8., a 8a., a 10. és a 10a. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása tartalmazza az üzleti repülés üzemeltetőit is, amennyiben menetrend alapján működnek; a 7. és a 14. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása kiterjed a polgári légi járművek valamennyi üzemben tartójára;”.

| 2. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első albekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A 7., a 8a., a 9. cikk, a 10. cikk (1) bekezdése és a 14. cikk sérelme nélkül, e cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó, ha a következő feltételek teljesülnek:”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első albekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 7., a 8a., a 9. cikk, a 10. cikk (1) bekezdése és a 14. cikk sérelme nélkül, e cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó, ha a következő feltételek teljesülnek:”;

| b) | a (2a) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2a)   „A 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban és a repülőtéren rendelkezésre álló kapacitás függvényében az e cikk (1) bekezdése szerint a menetrendi időszak (a továbbiakban: a referencia menetrendi időszak) végén a résidőalapba visszaszolgáltatott résidő-sorozatokat kérésre azon légi fuvarozónak kell kiosztani a következő azonos menetrendi időszakra, amely a 10a. cikk (7) bekezdésének alkalmazását követően a szóban forgó sorozatból legalább öt résidőt felhasznált a referencia menetrendi időszakban.”; |
| --- | --- |

b)

a (2a) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2a)   „A 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban és a repülőtéren rendelkezésre álló kapacitás függvényében az e cikk (1) bekezdése szerint a menetrendi időszak (a továbbiakban: a referencia menetrendi időszak) végén a résidőalapba visszaszolgáltatott résidő-sorozatokat kérésre azon légi fuvarozónak kell kiosztani a következő azonos menetrendi időszakra, amely a 10a. cikk (7) bekezdésének alkalmazását követően a szóban forgó sorozatból legalább öt résidőt felhasznált a referencia menetrendi időszakban.”;

| c) | a (6a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6a)   Abban az időszakban, amelyben a Covid19 koordinációs paraméterek alkalmazandók, továbbá e koordinációs paraméterek megfelelő alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően módosíthatja a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakra vonatkozóan igényelt vagy kiosztott résidők időbeosztását, vagy törölheti azokat. Ebben az összefüggésben a koordinátor figyelembe veszi az (5) bekezdésben említett további szabályokat és iránymutatásokat, az abban meghatározott feltételek mellett.” |
| --- | --- |

c)

a (6a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6a)   Abban az időszakban, amelyben a Covid19 koordinációs paraméterek alkalmazandók, továbbá e koordinációs paraméterek megfelelő alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően módosíthatja a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakra vonatkozóan igényelt vagy kiosztott résidők időbeosztását, vagy törölheti azokat. Ebben az összefüggésben a koordinátor figyelembe veszi az (5) bekezdésben említett további szabályokat és iránymutatásokat, az abban meghatározott feltételek mellett.”

| 3. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2a) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

3.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2a) bekezdést el kell hagyni;

| b) | a (4) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés a következőképpen módosul:






  — | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | bírósági eljárás indult e rendelet 9. cikkének alkalmazása tekintetében azon útvonalakra vonatkozóan, amelyekre közszolgáltatási kötelezettséget írtak elő a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke értelmében, aminek következében ezen útvonalak működtetését ideiglenesen felfüggesztették.”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés a következőképpen módosul:

—

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

bírósági eljárás indult e rendelet 9. cikkének alkalmazása tekintetében azon útvonalakra vonatkozóan, amelyekre közszolgáltatási kötelezettséget írtak elő a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke értelmében, aminek következében ezen útvonalak működtetését ideiglenesen felfüggesztették.”,

| — | az e) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

—

az e) pontot el kell hagyni;

| ii. | a második, a harmadik, a negyedik és az ötödik albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

a második, a harmadik, a negyedik és az ötödik albekezdést el kell hagyni;

| iii. | a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Amennyiben Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja és a kritikus infrastruktúra megsemmisítése hatással van a légi szolgáltatások nyújtására és a légi szolgáltatások iránti keresletre, a koordinátoroknak az első albekezdés a) pontját kell alkalmazniuk az Unió és Ukrajna közötti útvonalakra a légtér lezárásának vagy a repülőtér lezárásának – attól függően, hogy melyik következik be később – időtartama és egy további 16 hetes időszak alatt. A koordinátornak értesítenie kell a Bizottságot a 16 hetes időszak kezdő és záró dátumáról.”; |
| --- | --- |

iii.

a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja és a kritikus infrastruktúra megsemmisítése hatással van a légi szolgáltatások nyújtására és a légi szolgáltatások iránti keresletre, a koordinátoroknak az első albekezdés a) pontját kell alkalmazniuk az Unió és Ukrajna közötti útvonalakra a légtér lezárásának vagy a repülőtér lezárásának – attól függően, hogy melyik következik be később – időtartama és egy további 16 hetes időszak alatt. A koordinátornak értesítenie kell a Bizottságot a 16 hetes időszak kezdő és záró dátumáról.”;

| c) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(4a)   Továbbá a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban a résidők ki nem használását bizonyítani lehet azzal is, hogy a hatóságok olyan korlátozásokat vezetnek be, amelyek célja valamely jelentős járványügyi helyzet, természeti katasztrófa vagy politikai zavargás kezelése azon útvonal egyik végén, ahol a szóban forgó résidőt felhasználták vagy felhasználni tervezték, azzal a feltétellel, hogy az említett korlátozások jelentős hatást gyakorolnak az utazás lehetőségére, vagy az utazás iránti keresletre, valamint hogy az érintett útvonalakon a következők valamelyikét eredményezik:






  a) | a határ, repülőtér vagy légtér részleges vagy teljes lezárása az érintett menetrendi időszak jelentős részében; |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4a)   Továbbá a 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban a résidők ki nem használását bizonyítani lehet azzal is, hogy a hatóságok olyan korlátozásokat vezetnek be, amelyek célja valamely jelentős járványügyi helyzet, természeti katasztrófa vagy politikai zavargás kezelése azon útvonal egyik végén, ahol a szóban forgó résidőt felhasználták vagy felhasználni tervezték, azzal a feltétellel, hogy az említett korlátozások jelentős hatást gyakorolnak az utazás lehetőségére, vagy az utazás iránti keresletre, valamint hogy az érintett útvonalakon a következők valamelyikét eredményezik:

a)

a határ, repülőtér vagy légtér részleges vagy teljes lezárása az érintett menetrendi időszak jelentős részében;

| b) | az utasok azon lehetőségének súlyos akadályozása, hogy az érintett menetrendi időszak jelentős részében az adott közvetlen útvonalon bármely fuvarozóval utazzanak, például amennyiben az akadályoztatás az alábbi okok valamelyikéhez kapcsolódik:






  — | az állampolgárságon vagy lakóhelyen alapuló utazási korlátozások, az alapvető utazás kivételével valamennyi utazás tilalma, vagy a bizonyos országokból vagy földrajzi területekről kiinduló vagy oda irányuló légi járatok tilalma, |
| --- | --- | --- |

b)

az utasok azon lehetőségének súlyos akadályozása, hogy az érintett menetrendi időszak jelentős részében az adott közvetlen útvonalon bármely fuvarozóval utazzanak, például amennyiben az akadályoztatás az alábbi okok valamelyikéhez kapcsolódik:

—

az állampolgárságon vagy lakóhelyen alapuló utazási korlátozások, az alapvető utazás kivételével valamennyi utazás tilalma, vagy a bizonyos országokból vagy földrajzi területekről kiinduló vagy oda irányuló légi járatok tilalma,

| — | a mozgás korlátozása, vagy karantén vagy elkülönítő intézkedések azon országon vagy régión belül, ahol a rendeltetési repülőtér található (beleértve a közbenső pontokat is), kivéve, ha a karantén az Unió által elismert negatív teszttel, gyógyultsági igazolással vagy oltási igazolással elkerülhető, |
| --- | --- |

—

a mozgás korlátozása, vagy karantén vagy elkülönítő intézkedések azon országon vagy régión belül, ahol a rendeltetési repülőtér található (beleértve a közbenső pontokat is), kivéve, ha a karantén az Unió által elismert negatív teszttel, gyógyultsági igazolással vagy oltási igazolással elkerülhető,

| — | a légi járat üzemeltetésének közvetlen támogatásához alapvető szolgáltatások elérhetőségének korlátozása, beleértve a vendéglátás és a közszolgáltatások, többek között a közlekedés felfüggesztését, ami az útvonal induló- vagy célállomásán a kereslet súlyos visszaeséséhez vezet, |
| --- | --- |

—

a légi járat üzemeltetésének közvetlen támogatásához alapvető szolgáltatások elérhetőségének korlátozása, beleértve a vendéglátás és a közszolgáltatások, többek között a közlekedés felfüggesztését, ami az útvonal induló- vagy célállomásán a kereslet súlyos visszaeséséhez vezet,

| — | a járatonkénti utasszám és a légi fuvarozónkénti járatgyakoriság korlátozása, ami az útvonal induló- vagy célállomásán a kereslet súlyos visszaeséséhez vezet; |
| --- | --- |

—

a járatonkénti utasszám és a légi fuvarozónkénti járatgyakoriság korlátozása, ami az útvonal induló- vagy célállomásán a kereslet súlyos visszaeséséhez vezet;

| c) | a légi személyzet mozgására vonatkozó korlátozások, amelyek jelentősen hátráltatják a légi járatok üzemeltetését a kiszolgált repülőterekre vagy repülőterekről, beleértve a hirtelen belépési tilalmat vagy a személyzet karanténintézkedések miatti, váratlan elakadását, kivéve, ha a karantén az Unió által elismert negatív teszttel, gyógyultsági igazolással vagy oltási igazolással elkerülhető. |
| --- | --- |

c)

a légi személyzet mozgására vonatkozó korlátozások, amelyek jelentősen hátráltatják a légi járatok üzemeltetését a kiszolgált repülőterekre vagy repülőterekről, beleértve a hirtelen belépési tilalmat vagy a személyzet karanténintézkedések miatti, váratlan elakadását, kivéve, ha a karantén az Unió által elismert negatív teszttel, gyógyultsági igazolással vagy oltási igazolással elkerülhető.

Ez a bekezdés az első albekezdésben említett korlátozások alkalmazási időszakában, valamint a harmadik és a negyedik albekezdés betartása mellett további legfeljebb hat héten keresztül alkalmazandó. Ha azonban az említett korlátozások alkalmazása a menetrendi időszak vége előtt kevesebb mint hat héttel szűnik meg, ez a bekezdés csak akkor alkalmazandó a hathetes időszak fennmaradó részére, ha a következő menetrendi időszak résidőit ugyanarra az útvonalra használják fel.

Ez a bekezdés csak az első albekezdésben említett korlátozások közzététele előtt már használt útvonalak résidőire alkalmazandó.

E bekezdés alkalmazása megszűnik, ha a kérdéses résidőket használó légi fuvarozó az első albekezdésben említett korlátozások által nem érintett útvonalra áll át.

Amennyiben az Unió népességének legalább 50 %-át képviselő tagállamok többsége olyan, az első albekezdésben említett korlátozásokat alkalmaz, amelyek jelentős hatást gyakorolnak az utazás lehetőségére vagy az utazás iránti keresletre, és amelyek az első albekezdés a)–c) pontjában említett helyzetek valamelyikéhez vezetnek, az egyes koordinátorok – az összes közösségi koordinált repülőtér koordinátorának azon egyhangú döntését, amely szerint a résidők ki nem használása általában indokolt, és a Bizottság és a tagállamok általuk e döntésről történő értesítését követően – alkalmazhatják ezt a bekezdést az ilyen repülőtereken rendelkezésre álló valamennyi résidőre a hatályos korlátozások időtartama alatt, és legfeljebb további hat hétig, feltéve, hogy ezek a korlátozások jelentős számú, közösségi repülőtérre érkező vagy onnan kiinduló útvonalat érintenek, és ezáltal nagymértékben életképtelenné teszik az uniós légi forgalmat, vagy egyenlőtlen versenyfeltételekhez vezetnek.

(4b)   Ha a résidő ki nem használását a (4) vagy a (4a) bekezdésben említett korlátozások indokolják, a koordinátoroknak úgy kell tekinteniük, hogy a résidőt az érintett résidő-sorozat keretében használták fel.

(4c)   Azok a légi fuvarozók, amelyek működését az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 29. cikke vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikke alapján elfogadott korlátozó intézkedések – például a 2022. október 26-án hatályban lévő korlátozó intézkedések – akadályozzák, valamint a 474/2006/EK bizottsági rendelet (*1) A. vagy B. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő, az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók nem hivatkozhatnak a résidő ki nem használásának e cikk (4) és (4a) bekezdése szerinti indokaira.

Az első albekezdéstől eltérve azonban, amennyiben az ilyen légi fuvarozók számára engedélyezett egy olyan légi fuvarozó teljes bérlettel igénybe vett légi járművének üzemeltetése, amelynek működését ilyen korlátozó intézkedések nem akadályozzák, és amely nem tartozik ilyen működési tilalom hatálya alá, az említett légi fuvarozók hivatkozhatnak a résidő ki nem használásának (4) és (4a) bekezdés szerinti indokaira, feltéve, hogy betartják az Unióban alkalmazandó biztonsági szabályokat.

(4d)   A koordinátoroknak rendszeresen meg kell osztaniuk egymással a (4) és a (4a) bekezdés végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítsák az összehangolt és következetes alkalmazást.

A koordinátoroknak közzé kell tenniük és rendszeresen frissíteniük kell azon célállomások jegyzékét, amelyekre a (4) és a (4a) bekezdés alkalmazandó.

(*1)  A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról (HL L 84., 2006.3.23., 14. o.).”;"

*1

| d) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja a (4) és a (4a) bekezdésnek az e rendelet hatálya alá tartozó repülőtéri koordinátor általi alkalmazását.” |
| --- | --- |

d)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja a (4) és a (4a) bekezdésnek az e rendelet hatálya alá tartozó repülőtéri koordinátor általi alkalmazását.”

| 4. | A 10a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „10a. cikk
  Résidőkiosztás bizonyos válsághelyzetekre adott válaszul”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 10a. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„10a. cikk

Résidőkiosztás bizonyos válsághelyzetekre adott válaszul”;

| b) | az (1), a (2) és a (4) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

az (1), a (2) és a (4) bekezdést el kell hagyni;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A 2022. október 30-től 2023. március 25-ig tartó időszakban, továbbá a 8. cikk (2) bekezdésének, a 10. cikk (2) és (4) bekezdésének, valamint a 14. cikk (6) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában, ha egy légi fuvarozó a koordinátor számára kielégítő módon igazolja, hogy a koordinátor által engedélyezett, számára kiosztott résidő-sorozatot az idő legalább 75 %-ában felhasználta abban a menetrendi időszakban, amelyre vonatkozóan a résidő-sorozatot kiosztották, az említett légi fuvarozó a következő azonos menetrendi időszakra jogosultságot szerez ugyanerre a résidő-sorozatra.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 2022. október 30-től 2023. március 25-ig tartó időszakban, továbbá a 8. cikk (2) bekezdésének, a 10. cikk (2) és (4) bekezdésének, valamint a 14. cikk (6) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában, ha egy légi fuvarozó a koordinátor számára kielégítő módon igazolja, hogy a koordinátor által engedélyezett, számára kiosztott résidő-sorozatot az idő legalább 75 %-ában felhasználta abban a menetrendi időszakban, amelyre vonatkozóan a résidő-sorozatot kiosztották, az említett légi fuvarozó a következő azonos menetrendi időszakra jogosultságot szerez ugyanerre a résidő-sorozatra.”;

| d) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Amennyiben az Eurocontrol által közzétett adatok egyértelműen azt mutatják, hogy a heti légi forgalom egy, két egymást követő hétből álló időszakon keresztül a Covid19-válság, egyéb járványügyi helyzet miatt vagy Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborújának közvetlen következményeként a vonatkozó hetek 2019. évi szintjének 80 %-a alá esik, és ha az Eurocontrol forgalmi előrejelzései alapján a légi forgalom szintjének a 2019. év vonatkozó időszakához képest történő csökkenése feltételezhetően továbbra is fenn fog állni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (3) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében, a 10. cikk (2) és (4) bekezdésében, valamint a 14. cikk (6) bekezdése első albekezdésében meghatározott százalékos értékeknek a 0 % és 70 % közötti tartományon belüli, a 2022. október 30. és 2023. október 28. közé eső bármely menetrendi időszakra vonatkozó módosítása érdekében. Az alkalmazott százalékos értéknek arányosnak kell lennie az Eurocontrol légi forgalmi előrejelzéseivel.
  Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a következő elemek mindegyikét:






  a) | az Eurocontrolnak a forgalom szintjeire és a forgalom előrejelzésére vonatkozóan közzétett adatai; |
| --- | --- | --- |

d)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Amennyiben az Eurocontrol által közzétett adatok egyértelműen azt mutatják, hogy a heti légi forgalom egy, két egymást követő hétből álló időszakon keresztül a Covid19-válság, egyéb járványügyi helyzet miatt vagy Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborújának közvetlen következményeként a vonatkozó hetek 2019. évi szintjének 80 %-a alá esik, és ha az Eurocontrol forgalmi előrejelzései alapján a légi forgalom szintjének a 2019. év vonatkozó időszakához képest történő csökkenése feltételezhetően továbbra is fenn fog állni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (3) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében, a 10. cikk (2) és (4) bekezdésében, valamint a 14. cikk (6) bekezdése első albekezdésében meghatározott százalékos értékeknek a 0 % és 70 % közötti tartományon belüli, a 2022. október 30. és 2023. október 28. közé eső bármely menetrendi időszakra vonatkozó módosítása érdekében. Az alkalmazott százalékos értéknek arányosnak kell lennie az Eurocontrol légi forgalmi előrejelzéseivel.

Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a következő elemek mindegyikét:

a)

az Eurocontrolnak a forgalom szintjeire és a forgalom előrejelzésére vonatkozóan közzétett adatai;

| b) | a légi személy- és teherszállítás iránti keresletre vonatkozó mutatók, köztük az előzetes foglalásokkal, a légitársaságok tervezett menetrendjével, a flottamérettel, a flotta kihasználtságával és a férőhely-kihasználtsággal kapcsolatos tendenciák; |
| --- | --- |

b)

a légi személy- és teherszállítás iránti keresletre vonatkozó mutatók, köztük az előzetes foglalásokkal, a légitársaságok tervezett menetrendjével, a flottamérettel, a flotta kihasználtságával és a férőhely-kihasználtsággal kapcsolatos tendenciák;

| c) | hatósági intézkedések, amelyek a Covid19-válsághoz vagy egyéb olyan járványügyi helyzethez kapcsolódnak, amely jelentős hatást gyakorol az uniós repülőterekre irányuló vagy onnan kiinduló légi forgalom szintjeire, légtérzárak vagy az uniós légi fuvarozók harmadik országbeli légtérbe való belépésének tilalma miatti kényszerű útvonalmódosítások, figyelembe véve az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének a konfliktusövezetekre vonatkozó tájékoztató közlönyében szereplő tanácsait; |
| --- | --- |

c)

hatósági intézkedések, amelyek a Covid19-válsághoz vagy egyéb olyan járványügyi helyzethez kapcsolódnak, amely jelentős hatást gyakorol az uniós repülőterekre irányuló vagy onnan kiinduló légi forgalom szintjeire, légtérzárak vagy az uniós légi fuvarozók harmadik országbeli légtérbe való belépésének tilalma miatti kényszerű útvonalmódosítások, figyelembe véve az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének a konfliktusövezetekre vonatkozó tájékoztató közlönyében szereplő tanácsait;

| d) | az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtól és az Egészségügyi Világszervezettől származó, a Covid19-cel vagy egyéb olyan járványügyi helyzettel kapcsolatos adatok, amelyre rendkívüli fertőzőképesség jellemző, és feltételezhetően súlyos visszaesést idéz elő a légi közlekedésben. |
| --- | --- |

d)

az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtól és az Egészségügyi Világszervezettől származó, a Covid19-cel vagy egyéb olyan járványügyi helyzettel kapcsolatos adatok, amelyre rendkívüli fertőzőképesség jellemző, és feltételezhetően súlyos visszaesést idéz elő a légi közlekedésben.

Tekintettel arra, hogy a légi fuvarozók a menetrendi időszakot megelőzően készítik el a menetrendeket, a Bizottság törekszik arra, hogy az említett, e bekezdés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a menetrendi időszak kezdete előtt elfogadja annak lehetővé tétele érdekében, hogy a légi fuvarozók megtervezhessék a járataik menetrendjét. A Bizottság az ilyen jogi aktusokat előre nem látható körülmények esetén a menetrendi időszak alatt is elfogadhatja.”;

| e) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5a)   Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborújának következtében az infrastruktúra megsemmisítése és az életkörülményekre gyakorolt hatás miatt az Ukrajna és az Unió közötti légi forgalom fokozatos helyreállítása alacsonyabb felhasználási arányt tesz szükségessé az Ukrajnát kiszolgáló útvonalakon, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (3) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében, a 10. cikk (2) és (4) bekezdésében, valamint a 14. cikk (6) bekezdése első albekezdésében meghatározott százalékos értékeknek a 0 % és 70 % közötti tartományon belüli, a 2022. október 30. és 2023. október 28. közé eső bármely menetrendi időszakban az Ukrajnába irányuló vagy onnan kiinduló útvonalakon felhasznált résidők tekintetében történő módosítása érdekében.
  Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a következő elemeket:






  a) | az Unió és Ukrajna közötti útvonalakkal kapcsolatban az Eurocontrol által a forgalom szintjeire és a forgalom előrejelzésére vonatkozóan közzétett adatok; |
| --- | --- | --- |

e)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)   Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborújának következtében az infrastruktúra megsemmisítése és az életkörülményekre gyakorolt hatás miatt az Ukrajna és az Unió közötti légi forgalom fokozatos helyreállítása alacsonyabb felhasználási arányt tesz szükségessé az Ukrajnát kiszolgáló útvonalakon, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (3) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében, a 10. cikk (2) és (4) bekezdésében, valamint a 14. cikk (6) bekezdése első albekezdésében meghatározott százalékos értékeknek a 0 % és 70 % közötti tartományon belüli, a 2022. október 30. és 2023. október 28. közé eső bármely menetrendi időszakban az Ukrajnába irányuló vagy onnan kiinduló útvonalakon felhasznált résidők tekintetében történő módosítása érdekében.

Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a következő elemeket:

a)

az Unió és Ukrajna közötti útvonalakkal kapcsolatban az Eurocontrol által a forgalom szintjeire és a forgalom előrejelzésére vonatkozóan közzétett adatok;

| b) | a légi személy- és teherszállítás iránti keresletre vonatkozó mutatók, köztük az előzetes foglalásokkal és a légitársaságok tervezett menetrendjével kapcsolatos tendenciák; |
| --- | --- |

b)

a légi személy- és teherszállítás iránti keresletre vonatkozó mutatók, köztük az előzetes foglalásokkal és a légitársaságok tervezett menetrendjével kapcsolatos tendenciák;

| c) | légtérzárak vagy az uniós légi fuvarozók harmadik országbeli légtérbe való belépésének tilalma miatti kényszerű útvonalmódosítások, figyelembe véve az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének a konfliktusövezetekre vonatkozó tájékoztató közlönyében szereplő tanácsait.”; |
| --- | --- |

c)

légtérzárak vagy az uniós légi fuvarozók harmadik országbeli légtérbe való belépésének tilalma miatti kényszerű útvonalmódosítások, figyelembe véve az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének a konfliktusövezetekre vonatkozó tájékoztató közlönyében szereplő tanácsait.”;

| f) | a (6) és a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Amennyiben a Covid19-válság, egyéb járványügyi helyzet vagy Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja közvetlen következményei tartós hatásának eredményeként rendkívül sürgős okokból szükséges, a 12b. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.


  (7)   Azon időszak alatt, amikor az e cikk (3), (5) vagy (5a) bekezdése szerinti résidő-felhasználási könnyítés alkalmazandó, a légi fuvarozóknak a szándékolt felhasználás időpontja előtt legalább három héttel – más légi fuvarozóknak történő újrakiosztás céljából – a koordinátor rendelkezésére kell bocsátaniuk az általuk igénybe venni nem szándékozott résidőket. A 10. cikk (4) és (4a) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben egy légi fuvarozó e bekezdéssel összhangban nem bocsát a koordinátor rendelkezésére egy adott sorozatból háromnál több résidőt, az a légi fuvarozó a következő azonos menetrendi időszakban csak akkor jogosult a teljes résidő-sorozatra, ha a légi fuvarozó az idő legalább 80 %-ában felhasználta a résidő-sorozat egészét, vagy ha úgy tekintették, hogy a teljes résidő-sorozat a 10. cikk (4b) bekezdésével összhangban a fuvarozó által az idő legalább 80 %-ában felhasználásra került, függetlenül attól, hogy az e cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus módosította-e a 8. cikk (2) bekezdését és a 10. cikk (2) bekezdését.” |
| --- | --- |

f)

a (6) és a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Amennyiben a Covid19-válság, egyéb járványügyi helyzet vagy Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúja közvetlen következményei tartós hatásának eredményeként rendkívül sürgős okokból szükséges, a 12b. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

(7)   Azon időszak alatt, amikor az e cikk (3), (5) vagy (5a) bekezdése szerinti résidő-felhasználási könnyítés alkalmazandó, a légi fuvarozóknak a szándékolt felhasználás időpontja előtt legalább három héttel – más légi fuvarozóknak történő újrakiosztás céljából – a koordinátor rendelkezésére kell bocsátaniuk az általuk igénybe venni nem szándékozott résidőket. A 10. cikk (4) és (4a) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben egy légi fuvarozó e bekezdéssel összhangban nem bocsát a koordinátor rendelkezésére egy adott sorozatból háromnál több résidőt, az a légi fuvarozó a következő azonos menetrendi időszakban csak akkor jogosult a teljes résidő-sorozatra, ha a légi fuvarozó az idő legalább 80 %-ában felhasználta a résidő-sorozat egészét, vagy ha úgy tekintették, hogy a teljes résidő-sorozat a 10. cikk (4b) bekezdésével összhangban a fuvarozó által az idő legalább 80 %-ában felhasználásra került, függetlenül attól, hogy az e cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus módosította-e a 8. cikk (2) bekezdését és a 10. cikk (2) bekezdését.”

| 5. | A 11. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A nemzeti jogorvoslati jog sérelme nélkül, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8., a 8a., a 10. cikk, a 10a. cikk (7) bekezdése, a 14. cikk (1)–(4) bekezdése és a 14. cikk (6) bekezdése alkalmazásával kapcsolatos panaszokat a koordinációs bizottsághoz kell benyújtani. A bizottságnak a panasz benyújtásától számított egy hónapon belül meg kell vizsgálnia az ügyet, és a probléma megoldásának megkísérlése céljából lehetőség szerint javaslatokat kell tennie a koordinátor számára. Ha a panasz nem orvosolható, az illetékes tagállam további két hónapon belül gondoskodhat egy légi fuvarozó vagy repülőtéri érdekképviseleti szerv, vagy egyéb harmadik fél általi közvetítésről.” |
| --- | --- |

5.

A 11. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti jogorvoslati jog sérelme nélkül, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8., a 8a., a 10. cikk, a 10a. cikk (7) bekezdése, a 14. cikk (1)–(4) bekezdése és a 14. cikk (6) bekezdése alkalmazásával kapcsolatos panaszokat a koordinációs bizottsághoz kell benyújtani. A bizottságnak a panasz benyújtásától számított egy hónapon belül meg kell vizsgálnia az ügyet, és a probléma megoldásának megkísérlése céljából lehetőség szerint javaslatokat kell tennie a koordinátor számára. Ha a panasz nem orvosolható, az illetékes tagállam további két hónapon belül gondoskodhat egy légi fuvarozó vagy repülőtéri érdekképviseleti szerv, vagy egyéb harmadik fél általi közvetítésről.”

| 6. | A 12a. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A Bizottságnak a 10a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2023. október 28-ig szól.” |
| --- | --- |

6.

A 12a. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottságnak a 10a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2023. október 28-ig szól.”

| 7. | A 14. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A 10. cikk (4) és (4a) bekezdésének sérelme nélkül, ha egy légifuvarozó nem tudja elérni a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott 80 %-os felhasználási arányt, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően dönthet úgy, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légi fuvarozótól a szóban forgó résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi.
  A 10. cikk (4) és (4a) bekezdésének sérelme nélkül, ha a résidő-sorozat érvényességi időtartama 20 %-ának megfelelő időtartam elteltével az adott résidő-sorozatból nem használtak fel egyetlen résidőt sem, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően a menetrendi időszak hátralevő részére a szóban forgó résidő-sorozatot a résidőalapba helyezi.
  A 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban, amennyiben egy koordinátor a rendelkezésére álló információk alapján azt állapítja meg, hogy egy légi fuvarozó egy adott repülőtéren beszüntette működését és már nem tudja felhasználni a részére kiosztott résidőket, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően a menetrendi időszak hátralevő részére visszavonja a szóban forgó résidő-sorozatot az adott légi fuvarozótól, és azt a résidőalapba helyezi.
  A 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban, amennyiben egy koordinátor a rendelkezésére álló információk alapján azt állapítja meg, hogy az EUSZ 29. cikke vagy az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott – a többek között 2022. október 26-án hatályban lévő – korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó légi fuvarozó, vagy a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő, az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozó a menetrendi időszak jelentős részében nem képes felhasználni a résidőket, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően a menetrendi időszak hátralevő részére visszavonja a szóban forgó résidő-sorozatot az adott légi fuvarozótól, és azt a résidőalapba helyezi.
  Ugyanakkor, amennyiben a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő, az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozó számára engedélyezett egy olyan légi fuvarozó teljes bérlettel igénybe vett légi járművének üzemeltetése, amelynek működését ilyen korlátozó intézkedések nem akadályozzák, és amely nem tartozik ilyen működési tilalom hatálya alá, az e bekezdés negyedik albekezdése nem alkalmazandó az említett fuvarozó résidőire, feltéve, hogy betartják az Unióban alkalmazandó biztonsági szabályokat.” |
| --- | --- |

7.

A 14. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A 10. cikk (4) és (4a) bekezdésének sérelme nélkül, ha egy légifuvarozó nem tudja elérni a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott 80 %-os felhasználási arányt, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően dönthet úgy, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légi fuvarozótól a szóban forgó résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi.

A 10. cikk (4) és (4a) bekezdésének sérelme nélkül, ha a résidő-sorozat érvényességi időtartama 20 %-ának megfelelő időtartam elteltével az adott résidő-sorozatból nem használtak fel egyetlen résidőt sem, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően a menetrendi időszak hátralevő részére a szóban forgó résidő-sorozatot a résidőalapba helyezi.

A 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban, amennyiben egy koordinátor a rendelkezésére álló információk alapján azt állapítja meg, hogy egy légi fuvarozó egy adott repülőtéren beszüntette működését és már nem tudja felhasználni a részére kiosztott résidőket, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően a menetrendi időszak hátralevő részére visszavonja a szóban forgó résidő-sorozatot az adott légi fuvarozótól, és azt a résidőalapba helyezi.

A 2022. október 30-tól 2023. október 28-ig tartó időszakban, amennyiben egy koordinátor a rendelkezésére álló információk alapján azt állapítja meg, hogy az EUSZ 29. cikke vagy az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott – a többek között 2022. október 26-án hatályban lévő – korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó légi fuvarozó, vagy a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő, az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozó a menetrendi időszak jelentős részében nem képes felhasználni a résidőket, a koordinátor az érintett légi fuvarozó meghallgatását követően a menetrendi időszak hátralevő részére visszavonja a szóban forgó résidő-sorozatot az adott légi fuvarozótól, és azt a résidőalapba helyezi.

Ugyanakkor, amennyiben a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő, az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozó számára engedélyezett egy olyan légi fuvarozó teljes bérlettel igénybe vett légi járművének üzemeltetése, amelynek működését ilyen korlátozó intézkedések nem akadályozzák, és amely nem tartozik ilyen működési tilalom hatálya alá, az e bekezdés negyedik albekezdése nem alkalmazandó az említett fuvarozó résidőire, feltéve, hogy betartják az Unióban alkalmazandó biztonsági szabályokat.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2022. október 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  A 2022. szeptember 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. október 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. október 13-i határozata.

2

(3)  A Tanács 95/93/EGK rendelete (1993. január 18.) a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (HL L 14., 1993.1.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.).

4

(5)  A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról (HL L 84., 2006.3.23., 14. o.).

5

(6)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

6

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/23

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2039 RENDELETE

(2022. október 19.)

az 1303/2013/EU és az (EU) 2021/1060 rendeletnek az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió következményeinek kezelését célzó további rugalmasság tekintetében történő módosításáról FAST (a területeknek nyújtott rugalmas támogatás) - CARE

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 177. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A tagállamokat és különösen az Európai Unió középső és keleti régióit súlyosan érintik az Oroszországi Föderáció Ukrajna ellen elkövetett katonai agressziójának következményei egy olyan időszakban, amikor a tagállamok gazdaságai még a Covid19-világjárvány hatásaiból vannak felépülőben. Az orosz agresszió elől menekülő személyek folyamatos beáramlásával egyidejűleg számos tagállamot érint a munkaerőhiány, az ellátási lánc nehézségei, valamint az árak és az energiaköltségek emelkedése. Ez egyrészt kihívást jelent az állami költségvetések számára, másrészt késlelteti a beruházások végrehajtását. Ezek a körülmények olyan kivételes helyzetet teremtettek, amelyet konkrét, jól célzott intézkedésekkel kell kezelni annak érdekében, hogy ne legyen szükség a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó, az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (2) I. mellékletében meghatározott éves felső határainak módosítására, és ne szenvedjen kárt a folyamatban lévő zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokat és különösen az Európai Unió középső és keleti régióit súlyosan érintik az Oroszországi Föderáció Ukrajna ellen elkövetett katonai agressziójának következményei egy olyan időszakban, amikor a tagállamok gazdaságai még a Covid19-világjárvány hatásaiból vannak felépülőben. Az orosz agresszió elől menekülő személyek folyamatos beáramlásával egyidejűleg számos tagállamot érint a munkaerőhiány, az ellátási lánc nehézségei, valamint az árak és az energiaköltségek emelkedése. Ez egyrészt kihívást jelent az állami költségvetések számára, másrészt késlelteti a beruházások végrehajtását. Ezek a körülmények olyan kivételes helyzetet teremtettek, amelyet konkrét, jól célzott intézkedésekkel kell kezelni annak érdekében, hogy ne legyen szükség a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó, az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (2) I. mellékletében meghatározott éves felső határainak módosítására, és ne szenvedjen kárt a folyamatban lévő zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás.

| (2) | A nemzeti költségvetésekre nehezedő növekvő terhek enyhítése érdekében az (EU) 2022/562 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) több célzott módosítást hajtott végre az 1303/2013/EU (4) és a 223/2014/EU (5) európai parlamenti és tanácsi rendeletben annak érdekében, hogy megkönnyítse a tagállamok számára az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Európai Szociális Alapból (ESZA) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapból (FEAD) származó, a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben fennmaradó összegek felhasználását, valamint a REACT-EU-ból származó forrásoknak az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások lehető leghatékonyabb és leggyorsabb kezelése érdekében történő felhasználását. |
| --- | --- |

(2)

A nemzeti költségvetésekre nehezedő növekvő terhek enyhítése érdekében az (EU) 2022/562 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) több célzott módosítást hajtott végre az 1303/2013/EU (4) és a 223/2014/EU (5) európai parlamenti és tanácsi rendeletben annak érdekében, hogy megkönnyítse a tagállamok számára az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Európai Szociális Alapból (ESZA) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapból (FEAD) származó, a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben fennmaradó összegek felhasználását, valamint a REACT-EU-ból származó forrásoknak az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások lehető leghatékonyabb és leggyorsabb kezelése érdekében történő felhasználását.

| (3) | Emellett az (EU) 2022/613 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) további lehetőségeket biztosított a források gyors mozgósítására a tagállamok által viselt azonnali költségvetési terhek ellensúlyozása érdekében, és egységköltséget állapított meg, hogy megkönnyítse az orosz agresszió elől menekülő, ideiglenes védelemben részesülő személyek alapvető szükségleteinek és támogatásának finanszírozását. |
| --- | --- |

(3)

Emellett az (EU) 2022/613 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) további lehetőségeket biztosított a források gyors mozgósítására a tagállamok által viselt azonnali költségvetési terhek ellensúlyozása érdekében, és egységköltséget állapított meg, hogy megkönnyítse az orosz agresszió elől menekülő, ideiglenes védelemben részesülő személyek alapvető szükségleteinek és támogatásának finanszírozását.

| (4) | Mindazonáltal – tekintettel az orosz invázió elhúzódó természetére – a tagállamok számára további rendkívüli intézkedésekről kell gondoskodni annak érdekében, hogy megfelelően tudjanak összpontosítani a példa nélküli társadalmi-gazdasági helyzetre való szükséges reagálásra és különösen az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívásokat kezelő műveletek tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal – tekintettel az orosz invázió elhúzódó természetére – a tagállamok számára további rendkívüli intézkedésekről kell gondoskodni annak érdekében, hogy megfelelően tudjanak összpontosítani a példa nélküli társadalmi-gazdasági helyzetre való szükséges reagálásra és különösen az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívásokat kezelő műveletek tekintetében.

| (5) | Tekintettel arra, hogy az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió további terhet ró az állami költségvetésekre, az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésében az ERFA és az ESZA felhasználása tekintetében az ilyen műveletek számára biztosított rugalmasságot ki kell terjeszteni a Kohéziós Alapra is, hogy annak forrásait az ERFA vagy az ESZA hatálya alá tartozó műveletek támogatására is fel lehessen használni az ezen alapokra alkalmazandó szabályoknak megfelelően. Emellett az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésében meghatározott egyszerűsített nyomonkövetési követelményeket helyénvaló kiterjeszteni az ESZA által támogatott, a migrációs kihívások kezelésére irányuló műveletekre, amennyiben e műveletek programozása egy, csak az említett kihívások kezelésére szolgáló prioritási tengely keretében történik. Emellett be kell vezetni annak lehetőségét, hogy a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító prioritások – ezen belül az orosz agresszió által okozott migrációs kihívások kezelésére irányuló műveletek – mindkét programozási időszakban akár 100 %-os társfinanszírozásban részesüljenek annak érdekében, hogy a tagállamok segítséget kapjanak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek támogatásához mind most, mind a jövőben. Hasonlóképpen növelni kell a menekültek alapvető szükségleteinek és támogatásának finanszírozását megkönnyítő egységköltség összegét, és meg kell hosszabbítani annak időbeli alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió további terhet ró az állami költségvetésekre, az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésében az ERFA és az ESZA felhasználása tekintetében az ilyen műveletek számára biztosított rugalmasságot ki kell terjeszteni a Kohéziós Alapra is, hogy annak forrásait az ERFA vagy az ESZA hatálya alá tartozó műveletek támogatására is fel lehessen használni az ezen alapokra alkalmazandó szabályoknak megfelelően. Emellett az 1303/2013/EU rendelet 98. cikkének (4) bekezdésében meghatározott egyszerűsített nyomonkövetési követelményeket helyénvaló kiterjeszteni az ESZA által támogatott, a migrációs kihívások kezelésére irányuló műveletekre, amennyiben e műveletek programozása egy, csak az említett kihívások kezelésére szolgáló prioritási tengely keretében történik. Emellett be kell vezetni annak lehetőségét, hogy a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító prioritások – ezen belül az orosz agresszió által okozott migrációs kihívások kezelésére irányuló műveletek – mindkét programozási időszakban akár 100 %-os társfinanszírozásban részesüljenek annak érdekében, hogy a tagállamok segítséget kapjanak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek támogatásához mind most, mind a jövőben. Hasonlóképpen növelni kell a menekültek alapvető szükségleteinek és támogatásának finanszírozását megkönnyítő egységköltség összegét, és meg kell hosszabbítani annak időbeli alkalmazását.

| (6) | Ezenkívül az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletek esetében a jogosultsági határidő kezdeteként meghatározott 2022. február 24-i dátum nem bizonyult elegendőnek ahhoz, hogy az alapokból az e kihívások kezelésére szolgáló valamennyi releváns műveletet támogatni lehessen. Ezért helyénvaló kivételesen lehetővé tenni, hogy az ilyen műveletek a kapcsolódó programmódosítás jóváhagyása előtt kiválasztásra kerüljenek, valamint azt, hogy a fizikailag befejezett vagy teljes egészében végrehajtott ilyen műveletek kiadásai is támogathatóak legyenek, kiterjesztve ezeket a rugalmassági mechanizmusokat az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) által támogatott azon műveletekre is, amelyek az orosz agresszió által a halászati és akvakultúra-ágazatra gyakorolt következmények kezelésére irányulnak. Továbbá, figyelembe véve a leginkább érintett régiókban rendelkezésre álló finanszírozás korlátozott voltát, lehetővé kell tenni az ilyen műveleteknek az adott tagállami program területi hatályán kívüli támogatását, tekintettel arra, hogy az orosz agresszió elől menekülő és a tagállamokon belül, illetve azok között mozgó személyek helyzete az Unió egészének gazdasági, társadalmi és területi kohéziója szempontjából kihívást jelent. Az ilyen műveleteknek ezért attól függetlenül támogathatónak kell lenniük, hogy azokat egy adott tagállamon belül hol hajtják végre, mivel azok elhelyezkedése végső soron nem döntő kritérium a közvetlen szükségletek kielégítése során. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletek esetében a jogosultsági határidő kezdeteként meghatározott 2022. február 24-i dátum nem bizonyult elegendőnek ahhoz, hogy az alapokból az e kihívások kezelésére szolgáló valamennyi releváns műveletet támogatni lehessen. Ezért helyénvaló kivételesen lehetővé tenni, hogy az ilyen műveletek a kapcsolódó programmódosítás jóváhagyása előtt kiválasztásra kerüljenek, valamint azt, hogy a fizikailag befejezett vagy teljes egészében végrehajtott ilyen műveletek kiadásai is támogathatóak legyenek, kiterjesztve ezeket a rugalmassági mechanizmusokat az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) által támogatott azon műveletekre is, amelyek az orosz agresszió által a halászati és akvakultúra-ágazatra gyakorolt következmények kezelésére irányulnak. Továbbá, figyelembe véve a leginkább érintett régiókban rendelkezésre álló finanszírozás korlátozott voltát, lehetővé kell tenni az ilyen műveleteknek az adott tagállami program területi hatályán kívüli támogatását, tekintettel arra, hogy az orosz agresszió elől menekülő és a tagállamokon belül, illetve azok között mozgó személyek helyzete az Unió egészének gazdasági, társadalmi és területi kohéziója szempontjából kihívást jelent. Az ilyen műveleteknek ezért attól függetlenül támogathatónak kell lenniük, hogy azokat egy adott tagállamon belül hol hajtják végre, mivel azok elhelyezkedése végső soron nem döntő kritérium a közvetlen szükségletek kielégítése során.

| (7) | Továbbá, tekintettel arra, hogy az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelése nagy terhet ró a helyi önkormányzatokra és a helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetekre, az 1303/2013/EU rendelet 98. cikke (4) bekezdésének első és második albekezdésével összhangban az ERFA vagy az ESZA hatálya alá tartozó műveletek támogatására felhasznált források keretében legalább 30 %-os szintű támogatást kell az ilyen szervek számára elkülöníteni. |
| --- | --- |

(7)

Továbbá, tekintettel arra, hogy az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelése nagy terhet ró a helyi önkormányzatokra és a helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetekre, az 1303/2013/EU rendelet 98. cikke (4) bekezdésének első és második albekezdésével összhangban az ERFA vagy az ESZA hatálya alá tartozó műveletek támogatására felhasznált források keretében legalább 30 %-os szintű támogatást kell az ilyen szervek számára elkülöníteni.

| (8) | A változó igények figyelembevételével és az egyes operatív programok pénzügyi előirányzatainak való megfeleléssel kapcsolatosan a tagállamoknál felmerülő adminisztratív terhek csökkentése érdekében a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó azon követelményt, hogy az ugyanazon alap és régiókategória valamely prioritásán belüli tematikus célkitűzések közötti átcsoportosítások tekintetében a programot formálisan módosítani kell, meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(8)

A változó igények figyelembevételével és az egyes operatív programok pénzügyi előirányzatainak való megfeleléssel kapcsolatosan a tagállamoknál felmerülő adminisztratív terhek csökkentése érdekében a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó azon követelményt, hogy az ugyanazon alap és régiókategória valamely prioritásán belüli tematikus célkitűzések közötti átcsoportosítások tekintetében a programot formálisan módosítani kell, meg kell szüntetni.

| (9) | Végül annak érdekében, hogy a 2014–2020-as programozási időszak programjainak lezárásával összefüggésben optimalizálni lehessen a 2014–2020-as előirányzatok felhasználását, az alapokból származó hozzájárulás végső egyenlegének kiszámítása céljából meg kell emelni a prioritások közötti rugalmasság felső határát. |
| --- | --- |

(9)

Végül annak érdekében, hogy a 2014–2020-as programozási időszak programjainak lezárásával összefüggésben optimalizálni lehessen a 2014–2020-as előirányzatok felhasználását, az alapokból származó hozzájárulás végső egyenlegének kiszámítása céljából meg kell emelni a prioritások közötti rugalmasság felső határát.

| (10) | A példa nélküli helyzet kezelése érdekében a 2021–2027-es programozási időszak programjait szabályozó jogi keretben is rendelkezni kell bizonyos rugalmassági mechanizmusokról. Szintén a nemzeti költségvetésekre nehezedő terhek enyhítése érdekében növelni kell a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés alá tartozó programok előfinanszírozási kifizetéseit. Továbbá, tekintettel a lakóhelyelhagyás jelentette kihívásokra és a tagállamoktól megkövetelt integrált válaszintézkedésekre, amennyiben egy tagállam valamely 2021–2027-es kohéziós programja keretében külön prioritást szentel a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító műveletek támogatásának, lehetővé kell tenni, hogy 2024. június 30-ig az adott prioritásra akár 100 %-os társfinanszírozási arány vonatkozzon, feltéve, hogy megfelelő szintű támogatást kapnak a helyi hatóságok és a helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetek, és hogy az egyes tagállamokban az ilyen prioritások keretében programozott teljes összeg nem haladja meg az adott tagállam számára az ERFA-ból és az Európai Szociális Alap Pluszból (ESZA+) együttesen nyújtott kezdeti nemzeti allokáció 5 %-át. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a tagállamok az ilyen prioritásokra a rendes társfinanszírozási arányok mellett további összegeket programozzanak. Figyelembe véve továbbá a 2014–2020-as programozási időszak végét érintő, az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió által okozott zavarokat, a Covid19-világjárványnak a projektvégrehajtásra gyakorolt hosszú távú következményeit és az értékláncok folyamatos zavarait, további rugalmasságot kell biztosítani a támogatások közvetlen odaítélésének és azon műveletek befejezésének lehetővé tétele érdekében is, amelyek végrehajtása a 2014–2020-as jogalkotási kerettel összhangban az e rendeletre irányuló jogalkotási javaslat időpontja előtt kezdődött, még akkor is, ha az ilyen műveletek a 2021–2027-es programozási időszakban nem tartoznának az érintett alap hatálya alá, kivéve azokat az eseteket, amikor az alapokat az 1303/2013/EU rendelet 98. cikke (4) bekezdésének első és második albekezdése alapján használták fel. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen műveletek a beavatkozástípusokhoz rendelhetők legyenek, az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) I. mellékletét ennek megfelelően ki kell igazítani. Az ilyen műveletek támogatása nem érintheti a tematikus koncentrációra vonatkozó követelményeknek és az éghajlat-politikai hozzájárulási céloknak való megfelelésre vonatkozó tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(10)

A példa nélküli helyzet kezelése érdekében a 2021–2027-es programozási időszak programjait szabályozó jogi keretben is rendelkezni kell bizonyos rugalmassági mechanizmusokról. Szintén a nemzeti költségvetésekre nehezedő terhek enyhítése érdekében növelni kell a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés alá tartozó programok előfinanszírozási kifizetéseit. Továbbá, tekintettel a lakóhelyelhagyás jelentette kihívásokra és a tagállamoktól megkövetelt integrált válaszintézkedésekre, amennyiben egy tagállam valamely 2021–2027-es kohéziós programja keretében külön prioritást szentel a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító műveletek támogatásának, lehetővé kell tenni, hogy 2024. június 30-ig az adott prioritásra akár 100 %-os társfinanszírozási arány vonatkozzon, feltéve, hogy megfelelő szintű támogatást kapnak a helyi hatóságok és a helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetek, és hogy az egyes tagállamokban az ilyen prioritások keretében programozott teljes összeg nem haladja meg az adott tagállam számára az ERFA-ból és az Európai Szociális Alap Pluszból (ESZA+) együttesen nyújtott kezdeti nemzeti allokáció 5 %-át. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a tagállamok az ilyen prioritásokra a rendes társfinanszírozási arányok mellett további összegeket programozzanak. Figyelembe véve továbbá a 2014–2020-as programozási időszak végét érintő, az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió által okozott zavarokat, a Covid19-világjárványnak a projektvégrehajtásra gyakorolt hosszú távú következményeit és az értékláncok folyamatos zavarait, további rugalmasságot kell biztosítani a támogatások közvetlen odaítélésének és azon műveletek befejezésének lehetővé tétele érdekében is, amelyek végrehajtása a 2014–2020-as jogalkotási kerettel összhangban az e rendeletre irányuló jogalkotási javaslat időpontja előtt kezdődött, még akkor is, ha az ilyen műveletek a 2021–2027-es programozási időszakban nem tartoznának az érintett alap hatálya alá, kivéve azokat az eseteket, amikor az alapokat az 1303/2013/EU rendelet 98. cikke (4) bekezdésének első és második albekezdése alapján használták fel. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen műveletek a beavatkozástípusokhoz rendelhetők legyenek, az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) I. mellékletét ennek megfelelően ki kell igazítani. Az ilyen műveletek támogatása nem érintheti a tematikus koncentrációra vonatkozó követelményeknek és az éghajlat-politikai hozzájárulási céloknak való megfelelésre vonatkozó tagállami kötelezettségeket.

| (11) | mivel e rendelet céljait – nevezetesen a tagállamok megsegítését az Oroszországi Föderáció által Ukrajna ellen elkövetett katonai agresszió elől menekülő személyek kivételesen nagy számban történő érkezése okozta kihívások kezelésében, valamint a Covid19-világjárványból történő reziliens gazdasági helyreállítás érdekében tett további tagállami erőfeszítések támogatását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

mivel e rendelet céljait – nevezetesen a tagállamok megsegítését az Oroszországi Föderáció által Ukrajna ellen elkövetett katonai agresszió elől menekülő személyek kivételesen nagy számban történő érkezése okozta kihívások kezelésében, valamint a Covid19-világjárványból történő reziliens gazdasági helyreállítás érdekében tett további tagállami erőfeszítések támogatását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | Az 1303/2013/EU és az (EU) 2021/1060 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az 1303/2013/EU és az (EU) 2021/1060 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Tekintettel arra, hogy gyors segítséget kell nyújtani az állami költségvetések számára ahhoz, hogy a tagállamok továbbra is képesek legyenek támogatni a gazdasági helyreállítási folymatot, és azért, hogy a műveletek 2021–2027 közötti programozási időszakra való szakaszolásának gyors programozását lehetővé lehessen tenni, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel arra, hogy gyors segítséget kell nyújtani az állami költségvetések számára ahhoz, hogy a tagállamok továbbra is képesek legyenek támogatni a gazdasági helyreállítási folymatot, és azért, hogy a műveletek 2021–2027 közötti programozási időszakra való szakaszolásának gyors programozását lehetővé lehessen tenni, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1303/2013/EU rendelet módosításai

Az 1303/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 30. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(6)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve az ERFA-ból, az ESZA-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatott programok esetében a tagállam átcsoportosíthat pénzügyi előirányzatokat az ugyanazon alap ugyanazon prioritásán és ugyanazon program ugyanazon régiókategóriáján belüli különböző tematikus célkitűzések között.
  Az ilyen átcsoportosításokat úgy kell tekinteni, hogy azok nem jelentősek, és az ilyen átcsoportosításokhoz nem szükséges a program módosításáról szóló bizottsági határozat. Ezen átcsoportosításoknak meg kell azonban felelniük minden szabályozási követelménynek, és a monitoringbizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia azokat. A tagállam a felülvizsgált pénzügyi táblázatokat megküldi a Bizottságnak.


  (7)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve az egyes programokon belül a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító prioritási tengelyek – köztük az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletek – esetében a 120. cikk (9) bekezdése szerinti, legfeljebb 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazásához nem szükséges a program módosításáról szóló bizottsági határozat. A módosítást a monitoringbizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. A tagállam a felülvizsgált pénzügyi táblázatokat megküldi a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

1.

A 30. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(6)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve az ERFA-ból, az ESZA-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatott programok esetében a tagállam átcsoportosíthat pénzügyi előirányzatokat az ugyanazon alap ugyanazon prioritásán és ugyanazon program ugyanazon régiókategóriáján belüli különböző tematikus célkitűzések között.

Az ilyen átcsoportosításokat úgy kell tekinteni, hogy azok nem jelentősek, és az ilyen átcsoportosításokhoz nem szükséges a program módosításáról szóló bizottsági határozat. Ezen átcsoportosításoknak meg kell azonban felelniük minden szabályozási követelménynek, és a monitoringbizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia azokat. A tagállam a felülvizsgált pénzügyi táblázatokat megküldi a Bizottságnak.

(7)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve az egyes programokon belül a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító prioritási tengelyek – köztük az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletek – esetében a 120. cikk (9) bekezdése szerinti, legfeljebb 100 %-os társfinanszírozási arány alkalmazásához nem szükséges a program módosításáról szóló bizottsági határozat. A módosítást a monitoringbizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. A tagállam a felülvizsgált pénzügyi táblázatokat megküldi a Bizottságnak.”

| 2. | A 65. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(10a)   A (6) bekezdés nem alkalmazandó az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletekre.
  A (6) bekezdés az ETHA-ból támogatott azon műveletekre sem alkalmazandó, amelyek az ezen agresszió által a halászati és akvakultúra-ágazatra gyakorolt következmények kezelésére irányulnak.
  A 125. cikk (3) bekezdésének b) pontjától eltérve az ilyen műveletek a módosított program jóváhagyását megelőzően is kiválaszthatók az ERFA-ból, az ESZA-ból, a Kohéziós Alapból vagy az ETHA-ból nyújtandó támogatásra.” |
| --- | --- |

2.

A 65. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(10a)   A (6) bekezdés nem alkalmazandó az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletekre.

A (6) bekezdés az ETHA-ból támogatott azon műveletekre sem alkalmazandó, amelyek az ezen agresszió által a halászati és akvakultúra-ágazatra gyakorolt következmények kezelésére irányulnak.

A 125. cikk (3) bekezdésének b) pontjától eltérve az ilyen műveletek a módosított program jóváhagyását megelőzően is kiválaszthatók az ERFA-ból, az ESZA-ból, a Kohéziós Alapból vagy az ETHA-ból nyújtandó támogatásra.”

| 3. | A 68c. cikk első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletek végrehajtása érdekében a tagállamok a kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokba belefoglalhatnak egy olyan egységköltséget, amely az (EU) 2022/382 tanácsi végrehajtási határozattal (*1) és a 2001/55/EK tanácsi irányelvvel (*2) összhangban a nemzeti jog alapján átmeneti védelemben vagy egyéb megfelelő védelemben részesülő személyek alapvető szükségleteihez és támogatásához kapcsolódik. Az említett egységköltség összege heti 100 EUR minden olyan teljes vagy részleges hét után, amikor a személy az érintett tagállamban tartózkodik. Az egységköltség a személy Unióba való érkezésének időpontjától kezdődően legfeljebb összesen 26 hétig alkalmazható.

  (*1)  A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.)."


  (*2)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).”
  " |
| --- | --- |

3.

A 68c. cikk első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletek végrehajtása érdekében a tagállamok a kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokba belefoglalhatnak egy olyan egységköltséget, amely az (EU) 2022/382 tanácsi végrehajtási határozattal (*1) és a 2001/55/EK tanácsi irányelvvel (*2) összhangban a nemzeti jog alapján átmeneti védelemben vagy egyéb megfelelő védelemben részesülő személyek alapvető szükségleteihez és támogatásához kapcsolódik. Az említett egységköltség összege heti 100 EUR minden olyan teljes vagy részleges hét után, amikor a személy az érintett tagállamban tartózkodik. Az egységköltség a személy Unióba való érkezésének időpontjától kezdődően legfeljebb összesen 26 hétig alkalmazható.

*1

*2

(*1)  A Tanács (EU) 2022/382 végrehajtási határozata (2022. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából való tömeges beáramlása tényének a 2001/55/EK irányelv 5. cikke értelmében történő megállapításáról és átmeneti védelem bevezetéséről (HL L 71., 2022.3.4., 1. o.)."

*1

(*2)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).”
  "

*2

| 4. | A 70. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Amennyiben az ERFA-ból, az ESZA-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatásban részesülő, az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelésére irányuló műveleteket a programterületen kívül, de a tagállamon belül hajtják végre, csak az első albekezdés d) pontja alkalmazandó.” |
| --- | --- |

4.

A 70. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben az ERFA-ból, az ESZA-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatásban részesülő, az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelésére irányuló műveleteket a programterületen kívül, de a tagállamon belül hajtják végre, csak az első albekezdés d) pontja alkalmazandó.”

| 5. | A 70. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés nem vonatkozik az európai területi együttműködési célkitűzés alá tartozó programokra. A (2) bekezdés negyedik albekezdésének kivételével a (2) és a (3) bekezdés nem vonatkozik az ESZA-ból támogatott műveletekre.” |
| --- | --- |

5.

A 70. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés nem vonatkozik az európai területi együttműködési célkitűzés alá tartozó programokra. A (2) bekezdés negyedik albekezdésének kivételével a (2) és a (3) bekezdés nem vonatkozik az ESZA-ból támogatott műveletekre.”

| 6. | A 96. cikk (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(10)   A 30. cikk (5), (6) és (7) bekezdésének sérelme nélkül a Bizottság végrehajtási jogi aktus révén határozatot fogad el az e cikk hatálya alá tartozó operatív program minden elemének jóváhagyásáról – beleértve az említett program minden későbbi módosítását is –, kivéve a (2) bekezdés első albekezdése b) pontja vi. alpontjának, c) pontja v. alpontjának és e) pontjának hatálya, a (4) és az (5) bekezdés hatálya, a (6) bekezdés a) és c) pontjának hatálya, valamint a (7) bekezdés hatálya alá tartozó elemeket, amelyek tagállami hatáskörben maradnak.” |
| --- | --- |

6.

A 96. cikk (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A 30. cikk (5), (6) és (7) bekezdésének sérelme nélkül a Bizottság végrehajtási jogi aktus révén határozatot fogad el az e cikk hatálya alá tartozó operatív program minden elemének jóváhagyásáról – beleértve az említett program minden későbbi módosítását is –, kivéve a (2) bekezdés első albekezdése b) pontja vi. alpontjának, c) pontja v. alpontjának és e) pontjának hatálya, a (4) és az (5) bekezdés hatálya, a (6) bekezdés a) és c) pontjának hatálya, valamint a (7) bekezdés hatálya alá tartozó elemeket, amelyek tagállami hatáskörben maradnak.”

| 7. | A 98. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Ezenkívül az ilyen műveletek a Kohéziós Alapból is finanszírozhatók az ERFA-ra vagy az ESZA-ra alkalmazandó szabályok alapján.”; |
| --- | --- | --- |

7.

A 98. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a szöveg az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ezenkívül az ilyen műveletek a Kohéziós Alapból is finanszírozhatók az ERFA-ra vagy az ESZA-ra alkalmazandó szabályok alapján.”;

| b) | a szöveg a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Amennyiben egy célzott prioritási tengely esetében élnek az első vagy a második albekezdésben meghatározott lehetőséggel, az adott prioritási tengely pénzügyi támogatásának legalább 30 %-át olyan műveletekhez kell rendelni, amelyek kedvezményezettjei helyi hatóságok, és/vagy helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetek. A tagállamok az említett feltétel teljesüléséről az 50. cikk (1) bekezdésében és a 111. cikkben előírt záró végrehajtási jelentésben számolnak be. Amennyiben az említett feltétel nem teljesül, a Bizottság arányosan csökkenti az érintett prioritási tengely esetében teljesített visszatérítést annak érdekében, hogy az említett feltétel a program számára kifizetendő végső egyenleg kiszámításakor teljesüljön.”; |
| --- | --- |

b)

a szöveg a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy célzott prioritási tengely esetében élnek az első vagy a második albekezdésben meghatározott lehetőséggel, az adott prioritási tengely pénzügyi támogatásának legalább 30 %-át olyan műveletekhez kell rendelni, amelyek kedvezményezettjei helyi hatóságok, és/vagy helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetek. A tagállamok az említett feltétel teljesüléséről az 50. cikk (1) bekezdésében és a 111. cikkben előírt záró végrehajtási jelentésben számolnak be. Amennyiben az említett feltétel nem teljesül, a Bizottság arányosan csökkenti az érintett prioritási tengely esetében teljesített visszatérítést annak érdekében, hogy az említett feltétel a program számára kifizetendő végső egyenleg kiszámításakor teljesüljön.”;

| c) | a harmadik albekezdés helyébe a következő albekezdés lép:

  „Amennyiben a harmadik albekezdésben említett prioritási tengely szerinti műveletek esetében a résztvevőkre vonatkozó adatokat jelenteni kell, az említett adatoknak megalapozott becsléseken kell alapulniuk, és a támogatott személyek teljes számára és a 18 év alatti gyermekek számára kell korlátozódniuk. Ugyanezeket a jelentéstételi követelményeket kell alkalmazni az ESZA által támogatott azon egyéb prioritási tengelyekre is, amelyek kizárólag az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelésére irányuló műveleteket támogatnak.” |
| --- | --- |

c)

a harmadik albekezdés helyébe a következő albekezdés lép:

„Amennyiben a harmadik albekezdésben említett prioritási tengely szerinti műveletek esetében a résztvevőkre vonatkozó adatokat jelenteni kell, az említett adatoknak megalapozott becsléseken kell alapulniuk, és a támogatott személyek teljes számára és a 18 év alatti gyermekek számára kell korlátozódniuk. Ugyanezeket a jelentéstételi követelményeket kell alkalmazni az ESZA által támogatott azon egyéb prioritási tengelyekre is, amelyek kizárólag az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelésére irányuló műveleteket támogatnak.”

| 8. | A 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(9)   Az operatív programokon belül létre lehet hozni egy, a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító külön prioritási tengelyt, amely akár 100 %-os társfinanszírozási aránnyal rendelkezhet. Az ilyen prioritási tengely – beleértve a 98. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdésében említett célzott prioritási tengelyt is – irányulhat teljes egészében az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletekre.” |
| --- | --- |

8.

A 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9)   Az operatív programokon belül létre lehet hozni egy, a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító külön prioritási tengelyt, amely akár 100 %-os társfinanszírozási aránnyal rendelkezhet. Az ilyen prioritási tengely – beleértve a 98. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdésében említett célzott prioritási tengelyt is – irányulhat teljes egészében az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelését célzó műveletekre.”

| 9. | A 130. cikk (3) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „A (2) bekezdéstől eltérve az utolsó számviteli évben az alapokból vagy az ETHA-ból az egyes prioritásoknak alaponként és régiókategóriánként a végsőegyenleg-kifizetések révén nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg 15 %-nál nagyobb mértékben az alapokból vagy az ETHA-ból az egyes prioritásoknak alaponként és régiókategóriánként az operatív program jóváhagyásáról szóló bizottsági határozatban meghatározott hozzájárulást.” |
| --- | --- |

9.

A 130. cikk (3) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A (2) bekezdéstől eltérve az utolsó számviteli évben az alapokból vagy az ETHA-ból az egyes prioritásoknak alaponként és régiókategóriánként a végsőegyenleg-kifizetések révén nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg 15 %-nál nagyobb mértékben az alapokból vagy az ETHA-ból az egyes prioritásoknak alaponként és régiókategóriánként az operatív program jóváhagyásáról szóló bizottsági határozatban meghatározott hozzájárulást.”

2. cikk

Az (EU) 2021/1060 rendelet módosításai

Az (EU) 2021/1060 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 90. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „2022-ben, közvetlenül e rendelet hatálybalépését követően további 0,5 %-os előfinanszírozást, 2023-ban pedig további 0,5 %-os előfinanszírozást kell kifizetni a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés keretében az ERFA-ból, az ESZA+-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatott programok esetében. Ha egy programot 2022. december 31. után fogadnak el, a 2022-ben esedékes részletet az elfogadás évében kell kifizetni.” |
| --- | --- |

1.

A 90. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„2022-ben, közvetlenül e rendelet hatálybalépését követően további 0,5 %-os előfinanszírozást, 2023-ban pedig további 0,5 %-os előfinanszírozást kell kifizetni a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés keretében az ERFA-ból, az ESZA+-ból vagy a Kohéziós Alapból támogatott programok esetében. Ha egy programot 2022. december 31. után fogadnak el, a 2022-ben esedékes részletet az elfogadás évében kell kifizetni.”

| 2. | A 90. cikk (5) bekezdésének első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A 2021-re és 2022-re előfinanszírozásként kifizetett összeget – az e cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett további előfinanszírozás kivételével – minden évben ki kell vezetni a Bizottság számláiról. Minden egyéb, előfinanszírozásként kifizetett összeget a 100. cikknek megfelelően legkésőbb az utolsó számviteli évvel ki kell vezetni a Bizottság számláiról.” |
| --- | --- |

2.

A 90. cikk (5) bekezdésének első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A 2021-re és 2022-re előfinanszírozásként kifizetett összeget – az e cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett további előfinanszírozás kivételével – minden évben ki kell vezetni a Bizottság számláiról. Minden egyéb, előfinanszírozásként kifizetett összeget a 100. cikknek megfelelően legkésőbb az utolsó számviteli évvel ki kell vezetni a Bizottság számláiról.”

| 3. | A 112. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(7)   Amennyiben egy programon belül külön prioritást állapítanak meg a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító műveletek támogatására, a 2024. június 30-án végződő számviteli év végéig a kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra legfeljebb 100 %-os társfinanszírozási arányt kell alkalmazni. Ezen időpontot követően a programban a (3) és a (4) bekezdésben felsorolt maximális társfinanszírozási arányoknak megfelelően meghatározott társfinanszírozási arányt kell alkalmazni.
  Az ilyen prioritások keretében egy tagállamban programozott teljes összeg nem haladhatja meg az ERFA-ból és az ESZA+-ból együttesen nyújtott kezdeti nemzeti allokáció 5 %-át.
  A Bizottság 2024. június 30-ig felülvizsgálja a társfinanszírozási arányt.
  Az ilyen külön prioritásra elkülönített pénzügyi előirányzat legalább 30 %-át olyan műveletekre kell fordítani, amelyek kedvezményezettjei helyi hatóságok vagy helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetek. A tagállamok az említett feltétel teljesüléséről a 43. cikkben előírt záró teljesítményjelentésben számolnak be. Amennyiben ez a feltétel nem teljesül, a Bizottság arányosan csökkenti az érintett prioritás esetében teljesített visszatérítést annak érdekében, hogy az említett feltétel a program számára kifizetendő végső egyenleg kiszámításakor teljesüljön.” |
| --- | --- |

3.

A 112. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   Amennyiben egy programon belül külön prioritást állapítanak meg a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációját előmozdító műveletek támogatására, a 2024. június 30-án végződő számviteli év végéig a kifizetési kérelmekben bejelentett kiadásokra legfeljebb 100 %-os társfinanszírozási arányt kell alkalmazni. Ezen időpontot követően a programban a (3) és a (4) bekezdésben felsorolt maximális társfinanszírozási arányoknak megfelelően meghatározott társfinanszírozási arányt kell alkalmazni.

Az ilyen prioritások keretében egy tagállamban programozott teljes összeg nem haladhatja meg az ERFA-ból és az ESZA+-ból együttesen nyújtott kezdeti nemzeti allokáció 5 %-át.

A Bizottság 2024. június 30-ig felülvizsgálja a társfinanszírozási arányt.

Az ilyen külön prioritásra elkülönített pénzügyi előirányzat legalább 30 %-át olyan műveletekre kell fordítani, amelyek kedvezményezettjei helyi hatóságok vagy helyi közösségekben működő civil társadalmi szervezetek. A tagállamok az említett feltétel teljesüléséről a 43. cikkben előírt záró teljesítményjelentésben számolnak be. Amennyiben ez a feltétel nem teljesül, a Bizottság arányosan csökkenti az érintett prioritás esetében teljesített visszatérítést annak érdekében, hogy az említett feltétel a program számára kifizetendő végső egyenleg kiszámításakor teljesüljön.”

| 4. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „118a. cikk
  Az 1303/2013/EU rendelet alapján 2022. június 29. előtt támogatásra kiválasztott, szakaszokban végrehajtott műveletekre vonatkozó feltételek

  (1)   A 118. cikk ellenére, ha egy 1 000 000 EUR-t meghaladó összköltségű műveletet az 1303/2013/EU rendelet, illetve az alapspecifikus rendeletek, azaz az 1301/2013/EU (*3), az 1304/2013/EU (*4) az 1300/2013/EU (*5), az 1299/2013/EU (*6) és a 508/2014/EU (*7) európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján 2022. június 29. előtt választottak ki támogatásra és kezdtek el megvalósítani, az említett művelet a 2021–2027-es programozási időszakban e rendelet és a megfelelő alapspecifikus rendeletek alapján támogatásra jogosultnak tekintendő.
  A 73. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve az irányító hatóság dönthet úgy, hogy e rendelet alapján közvetlenül nyújt támogatást az ilyen műveletekhez, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:






  a) | a művelet pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal; |
| --- | --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„118a. cikk

Az 1303/2013/EU rendelet alapján 2022. június 29. előtt támogatásra kiválasztott, szakaszokban végrehajtott műveletekre vonatkozó feltételek

(1)   A 118. cikk ellenére, ha egy 1 000 000 EUR-t meghaladó összköltségű műveletet az 1303/2013/EU rendelet, illetve az alapspecifikus rendeletek, azaz az 1301/2013/EU (*3), az 1304/2013/EU (*4) az 1300/2013/EU (*5), az 1299/2013/EU (*6) és a 508/2014/EU (*7) európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján 2022. június 29. előtt választottak ki támogatásra és kezdtek el megvalósítani, az említett művelet a 2021–2027-es programozási időszakban e rendelet és a megfelelő alapspecifikus rendeletek alapján támogatásra jogosultnak tekintendő.

A 73. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve az irányító hatóság dönthet úgy, hogy e rendelet alapján közvetlenül nyújt támogatást az ilyen műveletekhez, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a)

a művelet pénzügyi szempontból két azonosítható szakasszal rendelkezik, külön-külön auditnyomvonallal;

| b) | a művelet egy releváns egyedi célkitűzés keretében programozott fellépések keretébe tartozik, és be van sorolva valamely, az I. mellékletnek megfelelő beavatkozástípusba; |
| --- | --- |

b)

a művelet egy releváns egyedi célkitűzés keretében programozott fellépések keretébe tartozik, és be van sorolva valamely, az I. mellékletnek megfelelő beavatkozástípusba;

| c) | az első szakaszra vonatkozó kifizetési kérelemben szereplő kiadások nem szerepelnek a második szakaszra vonatkozó egyetlen kifizetési kérelemben sem; |
| --- | --- |

c)

az első szakaszra vonatkozó kifizetési kérelemben szereplő kiadások nem szerepelnek a második szakaszra vonatkozó egyetlen kifizetési kérelemben sem;

| d) | a tagállam – az 1303/2013/EU rendelet 141. cikkének megfelelően benyújtott záró végrehajtási jelentésben vagy az Európai Tengerügyi és Halászati Alap esetében az utolsó éves végrehajtási jelentésben – kötelezettséget vállal arra, hogy a programozási időszak alatt befejezi és működőképessé teszi a második és utolsó szakaszt. |
| --- | --- |

d)

a tagállam – az 1303/2013/EU rendelet 141. cikkének megfelelően benyújtott záró végrehajtási jelentésben vagy az Európai Tengerügyi és Halászati Alap esetében az utolsó éves végrehajtási jelentésben – kötelezettséget vállal arra, hogy a programozási időszak alatt befejezi és működőképessé teszi a második és utolsó szakaszt.

(2)   Ez a cikk nem alkalmazandó az Oroszországi Föderáció által elkövetett katonai agresszió eredményezte migrációs kihívások kezelésére irányuló olyan műveletekre, amelyek az 1303/2013/EU rendelet 98. cikke (4) bekezdésének első és második albekezdésében biztosított lehetőség alapján kerülnek támogatásra.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1301/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 289. o.)."

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.)."

*4

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1300/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 281. o.)."

*5

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1299/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről (HL L 347., 2013.12.20., 259. o.)."

*6

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).”
  "

*7

| 5. | Az I. mellékletben az 1. táblázat a következő sorokkal egészül ki: ”








  BEAVATKOZÁSI TERÜLET 3 | Az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések támogatási összegeinek kiszámítására vonatkozó együttható | A környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzések támogatási összegeinek kiszámítására vonatkozó együttható |
| --- | --- | --- | --- |
| „A 118a. cikk szerint szakaszokban végrehajtott műveletekhez kapcsolódó egyéb kódok |
| 183 | Háztartási hulladékok kezelése: hulladéklerakóban való elhelyezés | 0  % | 100  % |
| 184 | Villamos energia tárolása és átvitele | 100  % | 40  % |
| 185 | Földgáz: tárolás, szállítás és elosztás | 0  % | 0  % |
| 186 | Repülőterek | 0  % | 0  % |
| 187 | Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz kapcsolódó termelő beruházások nagyvállalatokban | 40  % | 0  %” |

5.

Az I. mellékletben az 1. táblázat a következő sorokkal egészül ki: ”

BEAVATKOZÁSI TERÜLET 3

3

Az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések támogatási összegeinek kiszámítására vonatkozó együttható

A környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzések támogatási összegeinek kiszámítására vonatkozó együttható

„A 118a. cikk szerint szakaszokban végrehajtott műveletekhez kapcsolódó egyéb kódok

183

Háztartási hulladékok kezelése: hulladéklerakóban való elhelyezés

0  %

100  %

184

Villamos energia tárolása és átvitele

100  %

40  %

185

Földgáz: tárolás, szállítás és elosztás

0  %

0  %

186

Repülőterek

0  %

0  %

187

Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasághoz kapcsolódó termelő beruházások nagyvállalatokban

40  %

0  %”

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2022. október 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  Az Európai Parlament 2022. október 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. október 13-i határozata.

1

(2)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/562 rendelete (2022. április 6.) az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról (HL L 109., 2022.4.8., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2014/EU rendelete (2014. március 11.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (HL L 72., 2014.3.12., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/613 rendelete (2022. április 12.) az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek a REACT-EU forrásokból származó előfinanszírozás növelése és egy egységköltség megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 115., 2022.4.13., 38. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

7

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/30

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2040 RENDELETE

(2022. október 19.)

a 805/2004/EK rendeletnek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéhez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Lisszaboni Szerződés megváltoztatta a Bizottságra a jogalkotó által ruházott hatáskörökre vonatkozó jogi keretet, és különbséget vezetett be a Bizottságra ruházott hatáskörök között aszerint, hogy jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító, általános hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok), vagy pedig kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásának egységes feltételeit biztosító jogi aktusok (végrehajtási jogi aktusok) elfogadására vonatkoznak-e. |
| --- | --- |

(1)

A Lisszaboni Szerződés megváltoztatta a Bizottságra a jogalkotó által ruházott hatáskörökre vonatkozó jogi keretet, és különbséget vezetett be a Bizottságra ruházott hatáskörök között aszerint, hogy jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító, általános hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok), vagy pedig kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásának egységes feltételeit biztosító jogi aktusok (végrehajtási jogi aktusok) elfogadására vonatkoznak-e.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően elfogadott jogalkotási aktusok hatáskörrel ruházták fel a Bizottságot arra, hogy az 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkével létrehozott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében intézkedéseket fogadjon el. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően elfogadott jogalkotási aktusok hatáskörrel ruházták fel a Bizottságot arra, hogy az 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkével létrehozott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében intézkedéseket fogadjon el.

| (3) | Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó jogi aktusoknak a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett jogi kerethez történő hozzáigazítása érdekében korábban előterjesztett jogalkotási javaslatokat a Bizottság az intézményközi egyeztetések stagnálása miatt visszavonta (3). |
| --- | --- |

(3)

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó jogi aktusoknak a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett jogi kerethez történő hozzáigazítása érdekében korábban előterjesztett jogalkotási javaslatokat a Bizottság az intézményközi egyeztetések stagnálása miatt visszavonta (3).

| (4) | Ezt követően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (4) új keretet határozott meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat illetően, és megállapította, hogy minden meglévő jogi aktust hozzá kell igazítani a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett jogi kerethez. A három intézmény megállapodott különösen arról, hogy kiemelt prioritásként mielőbb ki kell igazítani mindazokat az alap-jogiaktusokat, amelyek még mindig az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak. A Bizottság vállalta, hogy e kiigazítás céljából 2016 végéig jogalkotási javaslatot terjeszt elő. |
| --- | --- |

(4)

Ezt követően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (4) új keretet határozott meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat illetően, és megállapította, hogy minden meglévő jogi aktust hozzá kell igazítani a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett jogi kerethez. A három intézmény megállapodott különösen arról, hogy kiemelt prioritásként mielőbb ki kell igazítani mindazokat az alap-jogiaktusokat, amelyek még mindig az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak. A Bizottság vállalta, hogy e kiigazítás céljából 2016 végéig jogalkotási javaslatot terjeszt elő.

| (5) | A Bizottság arra vonatkozó felhatalmazása, hogy módosítsa a 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) mellékleteiben foglalt formanyomtatványokat, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írja elő. Mivel ez a felhatalmazás megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikke szerinti kritériumoknak, azt hozzá kell igazítani az említett rendelkezéshez. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság arra vonatkozó felhatalmazása, hogy módosítsa a 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) mellékleteiben foglalt formanyomtatványokat, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását írja elő. Mivel ez a felhatalmazás megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikke szerinti kritériumoknak, azt hozzá kell igazítani az említett rendelkezéshez.

| (6) | A 805/2004/EK rendelet aktualizálása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, hogy módosíthassa az említett rendelet mellékleteit a formanyomtatványok aktualizálása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(6)

A 805/2004/EK rendelet aktualizálása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, hogy módosíthassa az említett rendelet mellékleteit a formanyomtatványok aktualizálása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (7) | E rendelet nem érintheti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben az illetékes bizottság e rendelet hatálybalépése előtt az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet nem érintheti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben az illetékes bizottság e rendelet hatálybalépése előtt az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított.

| (8) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ-hez) és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével és 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ-hez) és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével és 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban Írország bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.

| (9) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(9)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (10) | A 805/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

A 805/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 805/2004/EK rendelet módosításai

A 805/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „31. cikk
  A mellékletek módosítása
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a formanyomtatványok aktualizálása érdekében módosítsa a mellékleteket.” |
| --- | --- |

1.

A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„31. cikk

A mellékletek módosítása

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 31a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a formanyomtatványok aktualizálása érdekében módosítsa a mellékleteket.”

| 2. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:

  „31a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása

  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.


  (2)   A Bizottságnak a 31. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2022. október 26-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 31. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (*1) megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.


  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (6)   A 31. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.



  (*1)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
  ”
  " |
| --- | --- |

2.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„31a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 31. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2022. október 26-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 31. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (*1) megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 31. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(*1)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
  ”
  "

*1

| 3. | A 32. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A 32. cikket el kell hagyni.

2. cikk

Folyamatban lévő eljárások

Ez a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben valamely bizottság az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően már véleményt nyilvánított.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2022. október 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  Az Európai Parlament 2019. április 17-i álláspontja (HL C 158., 2021.4.30., 832. o.) és a Tanács 2022. június 28-i álláspontja első olvasatban (HL C 280., 2022.7.21., 14. o.). Az Európai Parlament 2022. október 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács 1999/468/EK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

2

(3)  
  HL C 80., 2015.3.7., 17. o.

3

(4)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 805/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról (HL L 143., 2004.4.30., 15. o.).

5

---

IRÁNYELVEK

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/33

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2041 IRÁNYELVE

(2022. október 19.)

az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, összefüggésben annak 153. cikke (1) bekezdésének b) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikke értelmében az Unió célja többek között az, hogy előmozdítsa népeinek jólétét, és Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodjon, amely magas versenyképességű szociális piacgazdaságon alapul, és célja, hogy biztosítsa a teljes foglalkoztatottságot és a társadalmi haladást, valamint a környezet minőségének magas fokú védelmét és javítását, ugyanakkor előmozdítsa a társadalmi igazságosságot, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőséget. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikke alapján az Uniónak többek között figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikke értelmében az Unió célja többek között az, hogy előmozdítsa népeinek jólétét, és Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodjon, amely magas versenyképességű szociális piacgazdaságon alapul, és célja, hogy biztosítsa a teljes foglalkoztatottságot és a társadalmi haladást, valamint a környezet minőségének magas fokú védelmét és javítását, ugyanakkor előmozdítsa a társadalmi igazságosságot, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőséget. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikke alapján az Uniónak többek között figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre vonatkozó követelményeket.

| (2) | Az EUMSZ 151. cikke kimondja, hogy az alapvető szociális jogokat, úgymint az Európai Szociális Chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva az Unió és a tagállamok célkitűzése többek között a foglalkoztatás előmozdítása, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, valamint a szociális partnerek közötti párbeszéd elősegítése. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 151. cikke kimondja, hogy az alapvető szociális jogokat, úgymint az Európai Szociális Chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva az Unió és a tagállamok célkitűzése többek között a foglalkoztatás előmozdítása, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, valamint a szociális partnerek közötti párbeszéd elősegítése.

| (3) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (4) (a továbbiakban: a Charta) 31. cikke értelmében minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez. A Charta 27. cikke biztosítja a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogát. A Charta 28. cikke biztosítja a munkavállalók és a munkaadók vagy szervezeteik azon jogát, hogy az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban a megfelelő szinten kollektív tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek. A Charta 23. cikke biztosítja a nők és férfiak közötti egyenlőség jogát minden területen, a foglalkoztatást, a munkavégzést és a díjazást is ideértve. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (4) (a továbbiakban: a Charta) 31. cikke értelmében minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez. A Charta 27. cikke biztosítja a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogát. A Charta 28. cikke biztosítja a munkavállalók és a munkaadók vagy szervezeteik azon jogát, hogy az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban a megfelelő szinten kollektív tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek. A Charta 23. cikke biztosítja a nők és férfiak közötti egyenlőség jogát minden területen, a foglalkoztatást, a munkavégzést és a díjazást is ideértve.

| (4) | Az Európai Szociális Charta kimondja, hogy minden dolgozónak joga van az igazságos munkafeltételekhez. Elismeri, hogy minden dolgozónak joga van a maga és családja számára tisztes életszínvonalat biztosító méltányos díjazáshoz. Elismeri továbbá a szabadon létrehozott kollektív szerződések, valamint a jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására irányuló mechanizmusok szerepét e jog hatékony gyakorlásának biztosításában, és azt, hogy minden dolgozót és munkaadót megillet az a jog, hogy gazdasági és szociális érdekei védelmében helyi, nemzeti és nemzetközi szervezetekben szervezkedjen, valamint az a jog, hogy kollektív megállapodásra irányuló tárgyalást folytasson. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Szociális Charta kimondja, hogy minden dolgozónak joga van az igazságos munkafeltételekhez. Elismeri, hogy minden dolgozónak joga van a maga és családja számára tisztes életszínvonalat biztosító méltányos díjazáshoz. Elismeri továbbá a szabadon létrehozott kollektív szerződések, valamint a jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására irányuló mechanizmusok szerepét e jog hatékony gyakorlásának biztosításában, és azt, hogy minden dolgozót és munkaadót megillet az a jog, hogy gazdasági és szociális érdekei védelmében helyi, nemzeti és nemzetközi szervezetekben szervezkedjen, valamint az a jog, hogy kollektív megállapodásra irányuló tárgyalást folytasson.

| (5) | A 2017. november 17-én Göteborgban kihirdetett szociális jogok európai pillérének (a továbbiakban: a pillér) II. fejezete meghatároz egy sor, a méltányos munkafeltételek biztosítása tekintetében irányadó alapelvet. A pillér 6. alapelve megerősíti a munkavállalók tisztességes életszínvonalat biztosító, méltányos bérezéshez való jogát. Az említett alapelv kimondja azt is, hogy gondoskodni kell megfelelő minimálbérekről, amelyek a nemzeti gazdasági és szociális feltételek mellett biztosítják a munkavállaló és családja szükségleteinek kielégítését, és egyúttal a foglalkoztatáshoz jutást és a munkakeresés ösztönzését is. Emlékeztet továbbá arra, hogy meg kell akadályozni a dolgozói szegénységet, és hogy a béreket a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően átlátható és kiszámítható módon kell megállapítani, tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját. A pillér 8. alapelve előírja, hogy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően a szociális partnerekkel konzultálni kell a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák kialakításáról és végrehajtásáról, és – autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk tiszteletben tartása mellett – a szociális partnereket arra kell ösztönözni, hogy az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek. |
| --- | --- |

(5)

A 2017. november 17-én Göteborgban kihirdetett szociális jogok európai pillérének (a továbbiakban: a pillér) II. fejezete meghatároz egy sor, a méltányos munkafeltételek biztosítása tekintetében irányadó alapelvet. A pillér 6. alapelve megerősíti a munkavállalók tisztességes életszínvonalat biztosító, méltányos bérezéshez való jogát. Az említett alapelv kimondja azt is, hogy gondoskodni kell megfelelő minimálbérekről, amelyek a nemzeti gazdasági és szociális feltételek mellett biztosítják a munkavállaló és családja szükségleteinek kielégítését, és egyúttal a foglalkoztatáshoz jutást és a munkakeresés ösztönzését is. Emlékeztet továbbá arra, hogy meg kell akadályozni a dolgozói szegénységet, és hogy a béreket a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően átlátható és kiszámítható módon kell megállapítani, tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját. A pillér 8. alapelve előírja, hogy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően a szociális partnerekkel konzultálni kell a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák kialakításáról és végrehajtásáról, és – autonómiájuk és a kollektív fellépéshez való joguk tiszteletben tartása mellett – a szociális partnereket arra kell ösztönözni, hogy az őket érintő kérdésekben tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek.

| (6) | Az (EU) 2020/1512 tanácsi határozat (5) mellékletében az 5. iránymutatás arra szólítja fel a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítására szolgáló nemzeti mechanizmusokkal rendelkező tagállamokat, hogy a szociális partnereket megfelelően vonják be a bérmegállapításba, tisztességes életszínvonalat lehetővé tévő méltányos bérekről gondoskodva, különös figyelemmel az alacsony és közepes jövedelmű csoportokra a bérek felzárkóztatása érdekében. Az említett iránymutatás emellett a szociális párbeszéd és a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások előmozdítására is ösztönzi a tagállamokat. A tagállamoknak és a szociális partnereknek az említett iránymutatás szerint továbbá arról is gondoskodniuk kell, hogy valamennyi munkavállaló megfelelő és méltányos bérezésben részesüljön akár kollektív szerződések, akár jogszabályban meghatározott megfelelő minimálbérek révén, figyelembe véve ezeknek a versenyképességre, a munkahelyteremtésre és a dolgozói szegénységre gyakorolt hatását, tiszteletben tartva a nemzeti gyakorlatokat. „A 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia” című, 2020. szeptember 17-i bizottsági közlemény kimondja, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell elfogadniuk a méltányos munkafeltételek biztosítása érdekében. Ezenkívül „A 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégia” című, 2019. december 17-i bizottsági közlemény emlékeztetett arra, hogy a növekvő szociális különbségek összefüggésében fontos biztosítani, hogy minden munkavállaló méltányos bért kapjon. A Bizottság néhány tagállam számára országspecifikus ajánlásokat fogalmazott meg a minimálbérek tekintetében, amelyek célja a minimálbérek megállapításának és aktualizálásának javítása. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2020/1512 tanácsi határozat (5) mellékletében az 5. iránymutatás arra szólítja fel a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítására szolgáló nemzeti mechanizmusokkal rendelkező tagállamokat, hogy a szociális partnereket megfelelően vonják be a bérmegállapításba, tisztességes életszínvonalat lehetővé tévő méltányos bérekről gondoskodva, különös figyelemmel az alacsony és közepes jövedelmű csoportokra a bérek felzárkóztatása érdekében. Az említett iránymutatás emellett a szociális párbeszéd és a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások előmozdítására is ösztönzi a tagállamokat. A tagállamoknak és a szociális partnereknek az említett iránymutatás szerint továbbá arról is gondoskodniuk kell, hogy valamennyi munkavállaló megfelelő és méltányos bérezésben részesüljön akár kollektív szerződések, akár jogszabályban meghatározott megfelelő minimálbérek révén, figyelembe véve ezeknek a versenyképességre, a munkahelyteremtésre és a dolgozói szegénységre gyakorolt hatását, tiszteletben tartva a nemzeti gyakorlatokat. „A 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia” című, 2020. szeptember 17-i bizottsági közlemény kimondja, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell elfogadniuk a méltányos munkafeltételek biztosítása érdekében. Ezenkívül „A 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégia” című, 2019. december 17-i bizottsági közlemény emlékeztetett arra, hogy a növekvő szociális különbségek összefüggésében fontos biztosítani, hogy minden munkavállaló méltányos bért kapjon. A Bizottság néhány tagállam számára országspecifikus ajánlásokat fogalmazott meg a minimálbérek tekintetében, amelyek célja a minimálbérek megállapításának és aktualizálásának javítása.

| (7) | A jobb élet- és munkakörülmények – amelyek többek között a megfelelő minimálbérek révén biztosíthatók – az unióbeli munkavállalók és vállalkozások, valamint a társadalom és általában véve a gazdaság javát szolgálják, továbbá a méltányos, inkluzív és fenntartható növekedés előfeltételét képezik. A minimálbérek által nyújtott védelem általi lefedettség és e védelem megfelelősége terén fennálló jelentős különbségek kezelése hozzájárul az uniós munkaerőpiac méltányosabbá tételéhez, a bérek közötti és a szociális egyenlőtlenségek megelőzéséhez és csökkentéséhez, a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdításához, valamint a bérek felzárkóztatásához. A belső piacon folyó versenynek magas szintű szociális normákon, többek között a munkavállalók magas fokú védelmén és minőségi munkahelyek teremtésén, valamint innováción és termelékenységjavításon kell alapulnia, ugyanakkor egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania. |
| --- | --- |

(7)

A jobb élet- és munkakörülmények – amelyek többek között a megfelelő minimálbérek révén biztosíthatók – az unióbeli munkavállalók és vállalkozások, valamint a társadalom és általában véve a gazdaság javát szolgálják, továbbá a méltányos, inkluzív és fenntartható növekedés előfeltételét képezik. A minimálbérek által nyújtott védelem általi lefedettség és e védelem megfelelősége terén fennálló jelentős különbségek kezelése hozzájárul az uniós munkaerőpiac méltányosabbá tételéhez, a bérek közötti és a szociális egyenlőtlenségek megelőzéséhez és csökkentéséhez, a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdításához, valamint a bérek felzárkóztatásához. A belső piacon folyó versenynek magas szintű szociális normákon, többek között a munkavállalók magas fokú védelmén és minőségi munkahelyek teremtésén, valamint innováción és termelékenységjavításon kell alapulnia, ugyanakkor egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania.

| (8) | A nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben előírt, megfelelő szintű minimálbérek révén megóvható a munkavállalók, különösen a hátrányos helyzetben lévő munkavállalók jövedelme, és biztosítható a tisztességes megélhetés, amint azt a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a legkisebb munkabérek megállapítására vonatkozó eljárásról szóló, 1970. évi, 131. számú egyezménye is megcélozza. A tisztességes életszínvonalat biztosító és így a tisztességesség minimumát elérő minimálbérek hozzájárulhatnak a szegénység nemzeti szintű csökkentéséhez és a belső kereslet és vásárlóerő fenntartásához, erősíthetik a munkavállalásra való ösztönzést, csökkenthetik a béregyenlőtlenségeket, a nemek közötti bérszakadékot és a dolgozói szegénységet, valamint korlátozhatják a jövedelemkiesést a gazdasági megtorpanások idején. |
| --- | --- |

(8)

A nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben előírt, megfelelő szintű minimálbérek révén megóvható a munkavállalók, különösen a hátrányos helyzetben lévő munkavállalók jövedelme, és biztosítható a tisztességes megélhetés, amint azt a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a legkisebb munkabérek megállapítására vonatkozó eljárásról szóló, 1970. évi, 131. számú egyezménye is megcélozza. A tisztességes életszínvonalat biztosító és így a tisztességesség minimumát elérő minimálbérek hozzájárulhatnak a szegénység nemzeti szintű csökkentéséhez és a belső kereslet és vásárlóerő fenntartásához, erősíthetik a munkavállalásra való ösztönzést, csökkenthetik a béregyenlőtlenségeket, a nemek közötti bérszakadékot és a dolgozói szegénységet, valamint korlátozhatják a jövedelemkiesést a gazdasági megtorpanások idején.

| (9) | A dolgozói szegénység az elmúlt évtizedben nőtt az Unióban, és egyre több munkavállaló tapasztalja meg a szegénységet. Gazdasági megtorpanások idején a megfelelő minimálbérek szerepe különösen fontos az alacsony bérezésű, így az ilyen megtorpanások következményeinek jobban kitett munkavállalók védelmében, és létfontosságú a fenntartható és inkluzív gazdasági helyreállítás támogatásához, amelynek növelnie kell a minőségi foglalkoztatást. A fenntartható helyreállítás biztosítása érdekében létfontosságú a vállalkozások, különösen a mikrovállalkozások és a kisvállalkozások gazdasági sikere. A Covid19-világjárvány hatásai miatt fontos értékelni a bérek megfelelőségét az alacsony béreket fizető ágazatokban, amelyekről a válság alatt bebizonyosodott, hogy alapvető fontosságúak és jelentős társadalmi értéket képviselnek. |
| --- | --- |

(9)

A dolgozói szegénység az elmúlt évtizedben nőtt az Unióban, és egyre több munkavállaló tapasztalja meg a szegénységet. Gazdasági megtorpanások idején a megfelelő minimálbérek szerepe különösen fontos az alacsony bérezésű, így az ilyen megtorpanások következményeinek jobban kitett munkavállalók védelmében, és létfontosságú a fenntartható és inkluzív gazdasági helyreállítás támogatásához, amelynek növelnie kell a minőségi foglalkoztatást. A fenntartható helyreállítás biztosítása érdekében létfontosságú a vállalkozások, különösen a mikrovállalkozások és a kisvállalkozások gazdasági sikere. A Covid19-világjárvány hatásai miatt fontos értékelni a bérek megfelelőségét az alacsony béreket fizető ágazatokban, amelyekről a válság alatt bebizonyosodott, hogy alapvető fontosságúak és jelentős társadalmi értéket képviselnek.

| (10) | A nők, a fiatal munkavállalók, a migráns munkavállalók, az egyedülálló szülők, az alacsony képzettségű munkavállalók, a fogyatékossággal élő személyek és különösen a hátrányos megkülönböztetés egyszerre több formájának kitett személyek más csoportokhoz képest még mindig nagyobb valószínűséggel tartoznak a minimálbért vagy alacsony bért keresők közé. Tekintettel a nők alacsony béreket fizető munkahelyeken való felülreprezentáltságára, a minimálbérek megfelelőségének javítása hozzájárul a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, a bérek és a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség felszámolásához, valamint a nők és családjaik szegénységből való kiemeléséhez, és hozzájárul a fenntartható gazdasági növekedéshez az Unióban. |
| --- | --- |

(10)

A nők, a fiatal munkavállalók, a migráns munkavállalók, az egyedülálló szülők, az alacsony képzettségű munkavállalók, a fogyatékossággal élő személyek és különösen a hátrányos megkülönböztetés egyszerre több formájának kitett személyek más csoportokhoz képest még mindig nagyobb valószínűséggel tartoznak a minimálbért vagy alacsony bért keresők közé. Tekintettel a nők alacsony béreket fizető munkahelyeken való felülreprezentáltságára, a minimálbérek megfelelőségének javítása hozzájárul a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, a bérek és a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség felszámolásához, valamint a nők és családjaik szegénységből való kiemeléséhez, és hozzájárul a fenntartható gazdasági növekedéshez az Unióban.

| (11) | A Covid19-világjárvány okozta válság jelentős hatást gyakorol a szolgáltatások ágazatára, a mikrovállalkozásokra és a kisvállalkozásokra, amelyeken belül magas az alacsony bért és minimálbért keresők aránya. A minimálbérek ezért azoknak a munkaerőpiacokat átformáló strukturális tendenciáknak a szempontjából is fontosak, amelyeket egyre inkább a bizonytalan és atipikus foglalkoztatási formák magas aránya jellemez, ideértve gyakran a részmunkaidős és idénymunkásokat, a platform-munkavállalókat és a kölcsönzött munkavállalókat is. Az említett tendenciák sok esetben a munkahelyek fokozódó polarizálódásához vezettek, ami a legtöbb tagállamban az alacsony bérezésű és alacsony képzettséget igénylő foglalkozások és ágazatok arányának emelkedését, valamint egyes tagállamokban a béregyenlőtlenség növekedését vonta maga után. Az atipikus szerződéssel rendelkező munkavállalók számára nehezebb a szervezkedés és a kollektív szerződések tárgyalása. |
| --- | --- |

(11)

A Covid19-világjárvány okozta válság jelentős hatást gyakorol a szolgáltatások ágazatára, a mikrovállalkozásokra és a kisvállalkozásokra, amelyeken belül magas az alacsony bért és minimálbért keresők aránya. A minimálbérek ezért azoknak a munkaerőpiacokat átformáló strukturális tendenciáknak a szempontjából is fontosak, amelyeket egyre inkább a bizonytalan és atipikus foglalkoztatási formák magas aránya jellemez, ideértve gyakran a részmunkaidős és idénymunkásokat, a platform-munkavállalókat és a kölcsönzött munkavállalókat is. Az említett tendenciák sok esetben a munkahelyek fokozódó polarizálódásához vezettek, ami a legtöbb tagállamban az alacsony bérezésű és alacsony képzettséget igénylő foglalkozások és ágazatok arányának emelkedését, valamint egyes tagállamokban a béregyenlőtlenség növekedését vonta maga után. Az atipikus szerződéssel rendelkező munkavállalók számára nehezebb a szervezkedés és a kollektív szerződések tárgyalása.

| (12) | A minimálbérek által nyújtott védelem minden tagállamban létezik, míg azonban egyes tagállamokban jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezésekből és kollektív szerződésekből ered, más tagállamokban kizárólag kollektív szerződések keretében valósul meg. A tagállamok eltérő nemzeti hagyományait tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

(12)

A minimálbérek által nyújtott védelem minden tagállamban létezik, míg azonban egyes tagállamokban jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezésekből és kollektív szerződésekből ered, más tagállamokban kizárólag kollektív szerződések keretében valósul meg. A tagállamok eltérő nemzeti hagyományait tiszteletben kell tartani.

| (13) | A kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelem az alacsony bérezésű foglalkozások esetében megfelelő, így a legtöbb esetben tisztességes életszínvonalat biztosít, és hatékony eszköznek bizonyult a dolgozói szegénység csökkentésében. A jogszabályban meghatározott minimálbérek számos tagállamban általában alacsonyak az egyéb bérekhez képest a gazdaságban. 2018-ban a jogszabályban meghatározott minimálbér kilenc tagállamban nem biztosított elegendő jövedelmet a minimálbérből élő egyedülálló személyek számára a szegénységi küszöb eléréséhez. |
| --- | --- |

(13)

A kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelem az alacsony bérezésű foglalkozások esetében megfelelő, így a legtöbb esetben tisztességes életszínvonalat biztosít, és hatékony eszköznek bizonyult a dolgozói szegénység csökkentésében. A jogszabályban meghatározott minimálbérek számos tagállamban általában alacsonyak az egyéb bérekhez képest a gazdaságban. 2018-ban a jogszabályban meghatározott minimálbér kilenc tagállamban nem biztosított elegendő jövedelmet a minimálbérből élő egyedülálló személyek számára a szegénységi küszöb eléréséhez.

| (14) | Az Unióban nem minden munkavállaló számára biztosítanak hatékony védelmet a minimálbérek, mivel néhány tagállamban vannak olyan munkavállalók, akik – noha kiterjed rájuk a védelem – a gyakorlatban a jogszabályban meghatározott minimálbérnél alacsonyabb összegű javadalmazásban részesülnek, a meglévő szabályoknak való meg nem felelés miatt. Az ilyen meg nem felelés a tapasztalatok szerint különösen a nőket, a fiatal munkavállalókat, az alacsony képzettségű munkavállalókat, a migráns munkavállalókat, az egyedülálló szülőket, a fogyatékossággal élő személyeket, az atipikus formákban foglalkoztatott munkavállalókat, például a határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező és részmunkaidős munkavállalókat, valamint a mezőgazdasági és vendéglátóipari munkavállalókat érinti, és a bérek csökkenését vonja maga után. Azokban a tagállamokban, amelyekben a minimálbérek által nyújtott védelmet kizárólag kollektív szerződésekben írják elő, a védelemben nem részesülő munkavállalók aránya a becslések szerint az összes munkavállaló 2 %-a és 55 %-a között változik. |
| --- | --- |

(14)

Az Unióban nem minden munkavállaló számára biztosítanak hatékony védelmet a minimálbérek, mivel néhány tagállamban vannak olyan munkavállalók, akik – noha kiterjed rájuk a védelem – a gyakorlatban a jogszabályban meghatározott minimálbérnél alacsonyabb összegű javadalmazásban részesülnek, a meglévő szabályoknak való meg nem felelés miatt. Az ilyen meg nem felelés a tapasztalatok szerint különösen a nőket, a fiatal munkavállalókat, az alacsony képzettségű munkavállalókat, a migráns munkavállalókat, az egyedülálló szülőket, a fogyatékossággal élő személyeket, az atipikus formákban foglalkoztatott munkavállalókat, például a határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező és részmunkaidős munkavállalókat, valamint a mezőgazdasági és vendéglátóipari munkavállalókat érinti, és a bérek csökkenését vonja maga után. Azokban a tagállamokban, amelyekben a minimálbérek által nyújtott védelmet kizárólag kollektív szerződésekben írják elő, a védelemben nem részesülő munkavállalók aránya a becslések szerint az összes munkavállaló 2 %-a és 55 %-a között változik.

| (15) | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény előírja, hogy a fogyatékossággal élő munkavállalók, beleértve a védett munkahelyen dolgozókat is, egyenlő értékű munkáért egyenlő javadalmazásban részesüljenek. Az említett elv a minimálbérek által nyújtott védelem szempontjából is jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(15)

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény előírja, hogy a fogyatékossággal élő munkavállalók, beleértve a védett munkahelyen dolgozókat is, egyenlő értékű munkáért egyenlő javadalmazásban részesüljenek. Az említett elv a minimálbérek által nyújtott védelem szempontjából is jelentőséggel bír.

| (16) | Bár a – különösen ágazati vagy ágazatközi szinten folytatott – erős kollektív tárgyalások hozzájárulnak a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelem biztosításához, a kollektív tárgyalások hagyományos struktúrái az utóbbi évtizedekben fokozatosan erodálódtak, többek között a gazdaságon belül az olyan ágazatok irányába bekövetkezett strukturális eltolódások miatt, amelyekben a szakszervezetek jelentősége csekélyebb, valamint a szakszervezetek taglétszámának csökkenése miatt, különösen a szakszervezetek gyengítésére irányuló gyakorlatok és a bizonytalan és atipikus munkavégzési formák terjedésének következtében. Emellett a 2008-as pénzügyi válságot követően az ágazati és ágazatközi szintű kollektív tárgyalásokra néhány tagállamban nyomás nehezedett. Az ágazati és ágazatközi szintű kollektív tárgyalások azonban létfontosságúak a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelem eléréséhez, ezért azokat elő kell mozdítani és meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(16)

Bár a – különösen ágazati vagy ágazatközi szinten folytatott – erős kollektív tárgyalások hozzájárulnak a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelem biztosításához, a kollektív tárgyalások hagyományos struktúrái az utóbbi évtizedekben fokozatosan erodálódtak, többek között a gazdaságon belül az olyan ágazatok irányába bekövetkezett strukturális eltolódások miatt, amelyekben a szakszervezetek jelentősége csekélyebb, valamint a szakszervezetek taglétszámának csökkenése miatt, különösen a szakszervezetek gyengítésére irányuló gyakorlatok és a bizonytalan és atipikus munkavégzési formák terjedésének következtében. Emellett a 2008-as pénzügyi válságot követően az ágazati és ágazatközi szintű kollektív tárgyalásokra néhány tagállamban nyomás nehezedett. Az ágazati és ágazatközi szintű kollektív tárgyalások azonban létfontosságúak a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelem eléréséhez, ezért azokat elő kell mozdítani és meg kell erősíteni.

| (17) | A Bizottság az EUMSZ 154. cikkével összhangban két szakaszban konzultált a szociális partnerekkel az Unióban a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelemmel kapcsolatos kihívások kezelését célzó lehetséges intézkedésekről. A szociális partnerek között nem született megállapodás az említett kérdésekre vonatkozó tárgyalások megkezdéséről. Mindazonáltal fontos uniós szinten intézkedéseket hozni – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – annak érdekében, hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultáció eredményeinek figyelembevételével javítsák az Unióban az élet- és munkakörülményeket, különös tekintettel a minimálbérek megfelelőségére. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az EUMSZ 154. cikkével összhangban két szakaszban konzultált a szociális partnerekkel az Unióban a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelemmel kapcsolatos kihívások kezelését célzó lehetséges intézkedésekről. A szociális partnerek között nem született megállapodás az említett kérdésekre vonatkozó tárgyalások megkezdéséről. Mindazonáltal fontos uniós szinten intézkedéseket hozni – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – annak érdekében, hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultáció eredményeinek figyelembevételével javítsák az Unióban az élet- és munkakörülményeket, különös tekintettel a minimálbérek megfelelőségére.

| (18) | Az Unióban az élet- és munkakörülmények javítása, valamint a felfelé irányuló társadalmi konvergencia érdekében ez az irányelv uniós szintű minimumkövetelményeket határoz meg és eljárási kötelezettségeket állapít meg a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelősége tekintetében, és – ahol létezik – a jogszabályban meghatározott, illetve az ezen irányelv alkalmazásában meghatározott kollektív szerződésekben előírt minimálbérek formájában javítja a munkavállalók hatékony hozzáférését a minimálbérek által nyújtott védelemhez. Ez az irányelv a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások előmozdítására is szolgál. |
| --- | --- |

(18)

Az Unióban az élet- és munkakörülmények javítása, valamint a felfelé irányuló társadalmi konvergencia érdekében ez az irányelv uniós szintű minimumkövetelményeket határoz meg és eljárási kötelezettségeket állapít meg a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelősége tekintetében, és – ahol létezik – a jogszabályban meghatározott, illetve az ezen irányelv alkalmazásában meghatározott kollektív szerződésekben előírt minimálbérek formájában javítja a munkavállalók hatékony hozzáférését a minimálbérek által nyújtott védelemhez. Ez az irányelv a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások előmozdítására is szolgál.

| (19) | Ezen irányelvnek – az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdésével összhangban – nem célja sem a minimálbérek szintjének uniós szintű harmonizálása, sem a minimálbérek megállapítására szolgáló egységes mechanizmus létrehozása. Ez az irányelv nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy jogszabályban rögzítsék a minimálbéreket, vagy a kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelemhez való hozzáférést támogassák, a nemzeti jognak és gyakorlatnak, valamint az egyes tagállamok sajátosságainak megfelelően, és teljeskörűen tiszteletben tartva a nemzeti hatásköröket és a szociális partnerek szerződéskötéshez való jogát. Ezen irányelv nem kötelezi – és nem is értelmezhető úgy, mintha kötelezné – azokat a tagállamokat, ahol a bérkialakítást kizárólag kollektív szerződések útján biztosítják, hogy jogszabályban meghatározott minimálbért vezessenek be, vagy hogy a kollektív szerződéseket általánosan alkalmazandónak nyilvánítsák. Ez az irányelv nem határozza meg a bérszintet sem, mivel az nemzeti szinten a szociális partnerek szerződéskötési jogának körébe és a tagállamok vonatkozó hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(19)

Ezen irányelvnek – az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdésével összhangban – nem célja sem a minimálbérek szintjének uniós szintű harmonizálása, sem a minimálbérek megállapítására szolgáló egységes mechanizmus létrehozása. Ez az irányelv nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy jogszabályban rögzítsék a minimálbéreket, vagy a kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelemhez való hozzáférést támogassák, a nemzeti jognak és gyakorlatnak, valamint az egyes tagállamok sajátosságainak megfelelően, és teljeskörűen tiszteletben tartva a nemzeti hatásköröket és a szociális partnerek szerződéskötéshez való jogát. Ezen irányelv nem kötelezi – és nem is értelmezhető úgy, mintha kötelezné – azokat a tagállamokat, ahol a bérkialakítást kizárólag kollektív szerződések útján biztosítják, hogy jogszabályban meghatározott minimálbért vezessenek be, vagy hogy a kollektív szerződéseket általánosan alkalmazandónak nyilvánítsák. Ez az irányelv nem határozza meg a bérszintet sem, mivel az nemzeti szinten a szociális partnerek szerződéskötési jogának körébe és a tagállamok vonatkozó hatáskörébe tartozik.

| (20) | Ez az irányelv figyelembe veszi, hogy a 2006. évi, módosított ILO Tengerészeti Munkaügyi Egyezménynek (6) megfelelően az említett Egyezményt megerősítő tagállamoknak a hajótulajdonosok és a tengerészek képviseleti szervezeteivel folytatott konzultációt követően meg kell állapítaniuk a tengerészek minimálbérének meghatározására szolgáló eljárásokat. A hajótulajdonosok és a tengerészek képviseleti szervezeteinek részt kell venniük ezekben az eljárásokban. Sajátos jellegükből adódóan az ilyen eljárások eredményeként hozott tagállami jogi aktusok nem tartozhatnak az ezen irányelv II. fejezetében a jogszabályban meghatározott minimálbérekre vonatkozóan előírt szabályok hatálya alá. Az ilyen jogi aktusok nem akadályozhatják a hajótulajdonosok vagy szervezeteik, illetve a tengerészek szervezetei közötti szabad kollektív tárgyalásokat. |
| --- | --- |

(20)

Ez az irányelv figyelembe veszi, hogy a 2006. évi, módosított ILO Tengerészeti Munkaügyi Egyezménynek (6) megfelelően az említett Egyezményt megerősítő tagállamoknak a hajótulajdonosok és a tengerészek képviseleti szervezeteivel folytatott konzultációt követően meg kell állapítaniuk a tengerészek minimálbérének meghatározására szolgáló eljárásokat. A hajótulajdonosok és a tengerészek képviseleti szervezeteinek részt kell venniük ezekben az eljárásokban. Sajátos jellegükből adódóan az ilyen eljárások eredményeként hozott tagállami jogi aktusok nem tartozhatnak az ezen irányelv II. fejezetében a jogszabályban meghatározott minimálbérekre vonatkozóan előírt szabályok hatálya alá. Az ilyen jogi aktusok nem akadályozhatják a hajótulajdonosok vagy szervezeteik, illetve a tengerészek szervezetei közötti szabad kollektív tárgyalásokat.

| (21) | Amellett, hogy összhangban áll az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), ez az irányelv azokra a munkavállalókra alkalmazandó, akik az egyes tagállamokban hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel rendelkeznek vagy munkaviszonyban állnak, figyelembe véve az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) által a munkavállalói jogállás meghatározására megállapított kritériumokat. Feltéve, hogy eleget tesznek ezeknek a kritériumoknak, a magán- és az állami szférában dolgozó alkalmazottak, valamint a háztartási alkalmazottak, a behívásos munkavállalók, az időszakos munkavállalók, az utalványos munkavállalók, a platform-munkavállalók, a gyakornokok, a tanulószerződéses tanulók és egyéb, atipikus formákban dolgozó munkavállalók, valamint a színlelt önfoglalkoztatók és a be nem jelentett munkavállalók egyaránt ezen irányelv hatálya alá tartozhatnak. A valódi önfoglalkoztatók nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, mivel nem tesznek eleget az említett kritériumoknak. A nemzeti jogban meghatározott önfoglalkoztatói státusszal való visszaélés – akár nemzeti, akár határokon átnyúló esetekben – egy olyan formája a csalárd módon bejelentett munkavégzésnek, amely gyakran a be nem jelentett munkavégzéssel van összefüggésben. Színlelt önfoglalkoztatói tevékenységről akkor beszélünk, amikor egy személy – bizonyos jogi vagy adózási kötelezettségek elkerülése végett – önfoglalkoztatóként van bejelentve, miközben teljesíti a munkaviszonyra jellemző feltételeket. E személyeknek ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk. A munkaviszony fennállásának megállapítása tekintetében a tényleges munkavégzéssel kapcsolatos tényeket kell irányadónak tekinteni, és nem azt, hogy a felek hogyan minősítik a jogviszonyt. |
| --- | --- |

(21)

Amellett, hogy összhangban áll az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), ez az irányelv azokra a munkavállalókra alkalmazandó, akik az egyes tagállamokban hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel rendelkeznek vagy munkaviszonyban állnak, figyelembe véve az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) által a munkavállalói jogállás meghatározására megállapított kritériumokat. Feltéve, hogy eleget tesznek ezeknek a kritériumoknak, a magán- és az állami szférában dolgozó alkalmazottak, valamint a háztartási alkalmazottak, a behívásos munkavállalók, az időszakos munkavállalók, az utalványos munkavállalók, a platform-munkavállalók, a gyakornokok, a tanulószerződéses tanulók és egyéb, atipikus formákban dolgozó munkavállalók, valamint a színlelt önfoglalkoztatók és a be nem jelentett munkavállalók egyaránt ezen irányelv hatálya alá tartozhatnak. A valódi önfoglalkoztatók nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, mivel nem tesznek eleget az említett kritériumoknak. A nemzeti jogban meghatározott önfoglalkoztatói státusszal való visszaélés – akár nemzeti, akár határokon átnyúló esetekben – egy olyan formája a csalárd módon bejelentett munkavégzésnek, amely gyakran a be nem jelentett munkavégzéssel van összefüggésben. Színlelt önfoglalkoztatói tevékenységről akkor beszélünk, amikor egy személy – bizonyos jogi vagy adózási kötelezettségek elkerülése végett – önfoglalkoztatóként van bejelentve, miközben teljesíti a munkaviszonyra jellemző feltételeket. E személyeknek ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk. A munkaviszony fennállásának megállapítása tekintetében a tényleges munkavégzéssel kapcsolatos tényeket kell irányadónak tekinteni, és nem azt, hogy a felek hogyan minősítik a jogviszonyt.

| (22) | A bérmegállapításra irányuló, jól működő kollektív tárgyalás fontos eszköz annak biztosításához, hogy a munkavállalókat megfelelő, tehát tisztességes életszínvonalat biztosító minimálbérek védjék. A jogszabályban meghatározott minimálbéreket alkalmazó tagállamokban a kollektív tárgyalások támogatják a bérek általános alakulását, és ezáltal hozzájárulnak a minimálbérek megfelelőségének, valamint a munkavállalók élet- és munkakörülményeinek javításához. Azokban a tagállamokban, ahol a minimálbérek által nyújtott védelmet kizárólag kollektív tárgyalások biztosítják, e bérek szintjét és a védett munkavállalók arányát közvetlenül a kollektív tárgyalások rendszerének működése és a kollektív tárgyalások általi lefedettség határozza meg. Az erős és jól működő kollektív tárgyalások az ágazati vagy ágazatközi kollektív szerződések általi széles körű lefedettséggel együtt erősítik a minimálbérek megfelelőségét és a minimálbérek általi lefedettséget. |
| --- | --- |

(22)

A bérmegállapításra irányuló, jól működő kollektív tárgyalás fontos eszköz annak biztosításához, hogy a munkavállalókat megfelelő, tehát tisztességes életszínvonalat biztosító minimálbérek védjék. A jogszabályban meghatározott minimálbéreket alkalmazó tagállamokban a kollektív tárgyalások támogatják a bérek általános alakulását, és ezáltal hozzájárulnak a minimálbérek megfelelőségének, valamint a munkavállalók élet- és munkakörülményeinek javításához. Azokban a tagállamokban, ahol a minimálbérek által nyújtott védelmet kizárólag kollektív tárgyalások biztosítják, e bérek szintjét és a védett munkavállalók arányát közvetlenül a kollektív tárgyalások rendszerének működése és a kollektív tárgyalások általi lefedettség határozza meg. Az erős és jól működő kollektív tárgyalások az ágazati vagy ágazatközi kollektív szerződések általi széles körű lefedettséggel együtt erősítik a minimálbérek megfelelőségét és a minimálbérek általi lefedettséget.

| (23) | A minimálbér kollektív megállapodások révén történő védelme a munkavállalók, a munkáltatók és a vállalkozások számára egyaránt előnyös. Egyes tagállamokban nincs jogszabályban meghatározott minimálbér. Ezekben a tagállamokban a bérek, így a minimálbér védelmét is kizárólag a szociális partnerek közötti kollektív tárgyalások írják elő. E tagállamokban az átlagbérek a legmagasabb átlagbérek között vannak az Unióban. E rendszereket a kollektív tárgyalások általi rendkívül nagy lefedettség, valamint a munkáltatói szövetségek és a szakszervezetek magas taglétszáma jellemzi. Az olyan, kollektív szerződésben előírt minimálbérek, amelyeket általánosan alkalmazandónak nyilvánítottak az általánosan alkalmazandónak nyilvánító hatóságnak az alkalmazandó rendelkezések tartalmára vonatkozó mérlegelési jogköre nélkül, nem minősülnek jogszabályban meghatározott minimálbéreknek. |
| --- | --- |

(23)

A minimálbér kollektív megállapodások révén történő védelme a munkavállalók, a munkáltatók és a vállalkozások számára egyaránt előnyös. Egyes tagállamokban nincs jogszabályban meghatározott minimálbér. Ezekben a tagállamokban a bérek, így a minimálbér védelmét is kizárólag a szociális partnerek közötti kollektív tárgyalások írják elő. E tagállamokban az átlagbérek a legmagasabb átlagbérek között vannak az Unióban. E rendszereket a kollektív tárgyalások általi rendkívül nagy lefedettség, valamint a munkáltatói szövetségek és a szakszervezetek magas taglétszáma jellemzi. Az olyan, kollektív szerződésben előírt minimálbérek, amelyeket általánosan alkalmazandónak nyilvánítottak az általánosan alkalmazandónak nyilvánító hatóságnak az alkalmazandó rendelkezések tartalmára vonatkozó mérlegelési jogköre nélkül, nem minősülnek jogszabályban meghatározott minimálbéreknek.

| (24) | A kollektív tárgyalások általi lefedettség csökkenésével összefüggésben elengedhetetlen, hogy a tagállamok előmozdítsák a kollektív tárgyalásokat, elősegítsék a bérmegállapításról folytatott kollektív tárgyalások folytatásának jogát, és ezzel javítsák a kollektív szerződésekben előírt bérmegállapítást a minimálbérek által a munkavállalók számára nyújtott védelem erősítése érdekében. A tagállamok megerősítették az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló, 1948. évi, 87. számú ILO-egyezményt, valamint a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló, 1949. évi, 98. számú ILO-egyezményt. A kollektív tárgyaláshoz való jogot az említett ILO-egyezmények, a munkaügyi kapcsolatokról (közszolgálat) szóló, 1978. évi, 151. számú ILO-egyezmény és a kollektív tárgyalásokról szóló, 1981. évi, 154. számú ILO-egyezmény, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény és az Európai Szociális Charta is elismerik. A Charta 12. és 28. cikke garantálja a gyülekezés és az egyesülés szabadságát, és a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot. Preambuluma szerint a Charta újólag megerősíti az említett jogokat, mivel azok különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményből, valamint az Unió és az Európa Tanács által elfogadott szociális chartákból erednek. A tagállamoknak adott esetben, valamint a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban intézkedéseket kell hozniuk a bérmegállapításra vonatkozó kollektív tárgyalások előmozdítására. Az ilyen intézkedések közé tartozhatnak többek között a szakszervezeti képviselők számára a munkavállalók elérését megkönnyítő intézkedések. |
| --- | --- |

(24)

A kollektív tárgyalások általi lefedettség csökkenésével összefüggésben elengedhetetlen, hogy a tagállamok előmozdítsák a kollektív tárgyalásokat, elősegítsék a bérmegállapításról folytatott kollektív tárgyalások folytatásának jogát, és ezzel javítsák a kollektív szerződésekben előírt bérmegállapítást a minimálbérek által a munkavállalók számára nyújtott védelem erősítése érdekében. A tagállamok megerősítették az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló, 1948. évi, 87. számú ILO-egyezményt, valamint a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló, 1949. évi, 98. számú ILO-egyezményt. A kollektív tárgyaláshoz való jogot az említett ILO-egyezmények, a munkaügyi kapcsolatokról (közszolgálat) szóló, 1978. évi, 151. számú ILO-egyezmény és a kollektív tárgyalásokról szóló, 1981. évi, 154. számú ILO-egyezmény, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény és az Európai Szociális Charta is elismerik. A Charta 12. és 28. cikke garantálja a gyülekezés és az egyesülés szabadságát, és a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jogot. Preambuluma szerint a Charta újólag megerősíti az említett jogokat, mivel azok különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményből, valamint az Unió és az Európa Tanács által elfogadott szociális chartákból erednek. A tagállamoknak adott esetben, valamint a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban intézkedéseket kell hozniuk a bérmegállapításra vonatkozó kollektív tárgyalások előmozdítására. Az ilyen intézkedések közé tartozhatnak többek között a szakszervezeti képviselők számára a munkavállalók elérését megkönnyítő intézkedések.

| (25) | Azokban a tagállamokban, ahol széles körű a kollektív tárgyalások általi lefedettség, általában kicsi az alacsony bérezésű munkavállalók aránya, és magasak a minimálbérek. Azokban a tagállamokban, ahol kicsi az alacsony bérezésű munkavállalók aránya, a kollektív tárgyalások általi lefedettségi arány meghaladja a 80 %-ot. Hasonlóképpen, az átlagbérhez viszonyítva magas minimálbérszinttel rendelkező tagállamok többsége esetében a kollektív tárgyalások általi lefedettség meghaladja a 80 %-ot. Ezért mindazon tagállamoknak, amelyek esetében a kollektív tárgyalások általi lefedettségi arány 80 % alatt van, intézkedéseket kell elfogadniuk a kollektív tárgyalások ösztönzése érdekében. Mindazon tagállamoknak, amelyek esetében a kollektív tárgyalások általi lefedettség nem éri el a 80 %-os küszöbértéket, biztosítaniuk kell a kollektív tárgyalást lehetővé tévő kereteket, és cselekvési tervet kell kidolgozniuk a kollektív tárgyalások előmozdítására a kollektív tárgyalások általi lefedettség arányának fokozatos növelése érdekében. A szociális partnerek autonómiájának tiszteletben tartása érdekében, amely magában foglalja a kollektív tárgyaláshoz való jogukat, és kizár a kollektív szerződés megkötésére vonatkozó bármilyen kötelezettséget, a kollektív tárgyalások általi lefedettség 80 %-os küszöbértékét csupán olyan mutatónak kell tekinteni, amely cselekvési terv kidolgozására vonatkozó kötelezettséget von maga után.
  A cselekvési tervet rendszeresen, legalább ötévente felül kell vizsgálni, és szükség esetén rendszeresen aktualizálni kell. A cselekvési tervet és annak módosításait be kell jelenteni a Bizottságnak, és nyilvánosságra kell hozni. A cselekvési tervük megfelelő formájáról az egyes tagállamok dönthetnek. Egy tagállam által ezen irányelv hatálybalépése előtt elfogadott cselekvési terv ezen irányelv szerinti cselekvési tervnek minősülhet, feltéve, hogy az a kollektív tárgyalások hathatós előmozdítását célzó intézkedéseket tartalmaz, és megfelel az ezen irányelv szerinti kötelezettségeknek. Minden tagállamnak ki kell dolgoznia egy ilyen cselekvési tervet a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően, vagy a velük kötött megállapodás alapján, vagy a szociális partnerek közös kérésére a szociális partnerek egymás közötti megállapodása alapján. A kollektív tárgyalások általi lefedettség aránya tekintetében a tagállamok között jelentős különbségek vannak, amelyek számos tényezőre, többek között a nemzeti hagyományra és gyakorlatra, valamint a történelmi kontextusra vezethetők vissza. Ezt figyelembe kell venni a kollektív tárgyalások általi lefedettség növelése terén elért eredmények elemzésekor, különösen az ezen irányelvben előírt cselekvési terv tekintetében. |
| --- | --- |

(25)

Azokban a tagállamokban, ahol széles körű a kollektív tárgyalások általi lefedettség, általában kicsi az alacsony bérezésű munkavállalók aránya, és magasak a minimálbérek. Azokban a tagállamokban, ahol kicsi az alacsony bérezésű munkavállalók aránya, a kollektív tárgyalások általi lefedettségi arány meghaladja a 80 %-ot. Hasonlóképpen, az átlagbérhez viszonyítva magas minimálbérszinttel rendelkező tagállamok többsége esetében a kollektív tárgyalások általi lefedettség meghaladja a 80 %-ot. Ezért mindazon tagállamoknak, amelyek esetében a kollektív tárgyalások általi lefedettségi arány 80 % alatt van, intézkedéseket kell elfogadniuk a kollektív tárgyalások ösztönzése érdekében. Mindazon tagállamoknak, amelyek esetében a kollektív tárgyalások általi lefedettség nem éri el a 80 %-os küszöbértéket, biztosítaniuk kell a kollektív tárgyalást lehetővé tévő kereteket, és cselekvési tervet kell kidolgozniuk a kollektív tárgyalások előmozdítására a kollektív tárgyalások általi lefedettség arányának fokozatos növelése érdekében. A szociális partnerek autonómiájának tiszteletben tartása érdekében, amely magában foglalja a kollektív tárgyaláshoz való jogukat, és kizár a kollektív szerződés megkötésére vonatkozó bármilyen kötelezettséget, a kollektív tárgyalások általi lefedettség 80 %-os küszöbértékét csupán olyan mutatónak kell tekinteni, amely cselekvési terv kidolgozására vonatkozó kötelezettséget von maga után.

A cselekvési tervet rendszeresen, legalább ötévente felül kell vizsgálni, és szükség esetén rendszeresen aktualizálni kell. A cselekvési tervet és annak módosításait be kell jelenteni a Bizottságnak, és nyilvánosságra kell hozni. A cselekvési tervük megfelelő formájáról az egyes tagállamok dönthetnek. Egy tagállam által ezen irányelv hatálybalépése előtt elfogadott cselekvési terv ezen irányelv szerinti cselekvési tervnek minősülhet, feltéve, hogy az a kollektív tárgyalások hathatós előmozdítását célzó intézkedéseket tartalmaz, és megfelel az ezen irányelv szerinti kötelezettségeknek. Minden tagállamnak ki kell dolgoznia egy ilyen cselekvési tervet a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően, vagy a velük kötött megállapodás alapján, vagy a szociális partnerek közös kérésére a szociális partnerek egymás közötti megállapodása alapján. A kollektív tárgyalások általi lefedettség aránya tekintetében a tagállamok között jelentős különbségek vannak, amelyek számos tényezőre, többek között a nemzeti hagyományra és gyakorlatra, valamint a történelmi kontextusra vezethetők vissza. Ezt figyelembe kell venni a kollektív tárgyalások általi lefedettség növelése terén elért eredmények elemzésekor, különösen az ezen irányelvben előírt cselekvési terv tekintetében.

| (26) | A megfelelő minimálbérek biztosításához megbízható szabályokra, eljárásokra és hatékony gyakorlatokra van szükség a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítása és aktualizálása tekintetében, biztosítva ugyanakkor a meglévő munkalehetőségek megőrzését és új munkalehetőségek megteremtését, az egyenlő versenyfeltételeket, valamint a vállalkozások, köztük a mikrovállalkozások, kisvállalkozások és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességét. E szabályok, eljárások és gyakorlatok számos összetevőt tartalmaznak, amelyek hozzájárulnak a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségéhez, ideértve a tagállamok által a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítása és aktualizálása során figyelembe veendő kritériumokat és a megfelelőségük értékelésére szolgáló mutatókat, a rendszeres és időben történő aktualizálást, a konzultatív szervek meglétét és a szociális partnerek bevonását. A szociális partnereknek a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapításába és aktualizálásába, valamint – amennyiben alkalmaznak ilyet – az automatikus indexálási mechanizmusok meghatározásába vagy módosításába való, időben történő és tényleges bevonása a jó kormányzás egy másik olyan eleme, amely lehetővé teszi a tájékozott és inkluzív döntéshozatali folyamatot. A tagállamoknak a szociális partnerek rendelkezésére kell bocsátaniuk a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítására és aktualizálására vonatkozó releváns információkat. A szociális partnerek említett folyamatba történő megfelelő bevonásához hozzájárulhatna, ha lehetőséget kapnának arra, hogy a jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására és aktualizálására vonatkozó javaslatok benyújtása előtt, illetve bármilyen döntéshozatalt megelőzően véleményt nyilvánítsanak és arra indokolással ellátott választ kapjanak. |
| --- | --- |

(26)

A megfelelő minimálbérek biztosításához megbízható szabályokra, eljárásokra és hatékony gyakorlatokra van szükség a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítása és aktualizálása tekintetében, biztosítva ugyanakkor a meglévő munkalehetőségek megőrzését és új munkalehetőségek megteremtését, az egyenlő versenyfeltételeket, valamint a vállalkozások, köztük a mikrovállalkozások, kisvállalkozások és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességét. E szabályok, eljárások és gyakorlatok számos összetevőt tartalmaznak, amelyek hozzájárulnak a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségéhez, ideértve a tagállamok által a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítása és aktualizálása során figyelembe veendő kritériumokat és a megfelelőségük értékelésére szolgáló mutatókat, a rendszeres és időben történő aktualizálást, a konzultatív szervek meglétét és a szociális partnerek bevonását. A szociális partnereknek a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapításába és aktualizálásába, valamint – amennyiben alkalmaznak ilyet – az automatikus indexálási mechanizmusok meghatározásába vagy módosításába való, időben történő és tényleges bevonása a jó kormányzás egy másik olyan eleme, amely lehetővé teszi a tájékozott és inkluzív döntéshozatali folyamatot. A tagállamoknak a szociális partnerek rendelkezésére kell bocsátaniuk a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítására és aktualizálására vonatkozó releváns információkat. A szociális partnerek említett folyamatba történő megfelelő bevonásához hozzájárulhatna, ha lehetőséget kapnának arra, hogy a jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására és aktualizálására vonatkozó javaslatok benyújtása előtt, illetve bármilyen döntéshozatalt megelőzően véleményt nyilvánítsanak és arra indokolással ellátott választ kapjanak.

| (27) | Azoknak a tagállamoknak, amelyek automatikus indexálási mechanizmust alkalmaznak – beleértve a félautomatikus mechanizmusokat is, amelyek legalább a jogszabályban meghatározott minimálbérek minimális kötelező növelését garantálják –, legalább négyévente végre kell hajtaniuk a jogszabályban meghatározott minimálbérek aktualizálására vonatkozó eljárásokat is. Ezen rendszeres aktualizálások keretében az irányadó kritériumok figyelembevételével el kell végezni a minimálbér értékelését, és ezt követően – amennyiben szükséges – módosítani kell annak összegét. Az automatikus indexálás kiigazításainak és a jogszabályban meghatározott minimálbérek aktualizálásának gyakorisága eltérhet egymástól. Azoknak a tagállamoknak, ahol nem léteznek automatikus vagy félautomatikus indexálási mechanizmusok, legalább kétévente aktualizálniuk kell a jogszabályban meghatározott minimálbérüket. |
| --- | --- |

(27)

Azoknak a tagállamoknak, amelyek automatikus indexálási mechanizmust alkalmaznak – beleértve a félautomatikus mechanizmusokat is, amelyek legalább a jogszabályban meghatározott minimálbérek minimális kötelező növelését garantálják –, legalább négyévente végre kell hajtaniuk a jogszabályban meghatározott minimálbérek aktualizálására vonatkozó eljárásokat is. Ezen rendszeres aktualizálások keretében az irányadó kritériumok figyelembevételével el kell végezni a minimálbér értékelését, és ezt követően – amennyiben szükséges – módosítani kell annak összegét. Az automatikus indexálás kiigazításainak és a jogszabályban meghatározott minimálbérek aktualizálásának gyakorisága eltérhet egymástól. Azoknak a tagállamoknak, ahol nem léteznek automatikus vagy félautomatikus indexálási mechanizmusok, legalább kétévente aktualizálniuk kell a jogszabályban meghatározott minimálbérüket.

| (28) | A minimálbérek akkor tekinthetők megfelelőnek, ha méltányosak az érintett tagállamon belüli béreloszláshoz képest, és teljes munkaidős munkaviszony alapján tisztességes életszínvonalat biztosítanak a munkavállalók számára. A jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségének meghatározása és értékelése az egyes tagállamok által a nemzeti társadalmi-gazdasági feltételeik – többek között a foglalkoztatás növekedése, a versenyképesség, valamint a regionális és az ágazati fejlemények – fényében történik. Ennek meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a vásárlóerőt, a hosszú távú nemzeti termelékenység szintjét és alakulását, továbbá a bérszinteket, a bérek eloszlását és a bérnövekedést.
  Egyéb eszközök mellett a nemzeti szinten megállapított valós árakon kifejezett áru- és szolgáltatáskosár lényeges szerepet játszhat a megélhetési költségek meghatározásában a tisztességes életszínvonal elérése érdekében. Az olyan anyagi szükségletek mellett, mint az élelem, a ruházat és a lakhatás, figyelembe lehetne venni a kulturális, oktatási és társadalmi tevékenységekben való részvétel szükségességét is. A jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítását és aktualizálását helyénvaló a jövedelemtámogatási mechanizmusoktól külön kezelni. A tagállamoknak a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségének értékelését mutatószámokra és kapcsolódó referenciaértékekre kell alapozniuk. A tagállamok választhatnak a nemzetközi szinten általánosan használt mutatók és/vagy a nemzeti szinten használt mutatók közül. Az értékelés alapulhat olyan, nemzetközi szinten általánosan használt referenciaértékeken, mint például a bruttó minimálbérnek a bruttó mediánbér 60 %-ához viszonyított aránya, és a bruttó minimálbérnek a bruttó átlagbér 50 %-ához viszonyított aránya, amelyeket jelenleg nem minden tagállam teljesít, vagy a nettó minimálbérnek a nettó átlagbér 50 %-ához vagy 60 %-ához viszonyított aránya. Az értékelés alapulhat olyan referenciaértékeken is, amelyek a nemzeti szinten használt mutatókhoz kapcsolódnak, mint például a nettó minimálbér és a szegénységi küszöb összehasonlítása, és a minimálbér által biztosított vásárlóerő. |
| --- | --- |

(28)

A minimálbérek akkor tekinthetők megfelelőnek, ha méltányosak az érintett tagállamon belüli béreloszláshoz képest, és teljes munkaidős munkaviszony alapján tisztességes életszínvonalat biztosítanak a munkavállalók számára. A jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségének meghatározása és értékelése az egyes tagállamok által a nemzeti társadalmi-gazdasági feltételeik – többek között a foglalkoztatás növekedése, a versenyképesség, valamint a regionális és az ágazati fejlemények – fényében történik. Ennek meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a vásárlóerőt, a hosszú távú nemzeti termelékenység szintjét és alakulását, továbbá a bérszinteket, a bérek eloszlását és a bérnövekedést.

Egyéb eszközök mellett a nemzeti szinten megállapított valós árakon kifejezett áru- és szolgáltatáskosár lényeges szerepet játszhat a megélhetési költségek meghatározásában a tisztességes életszínvonal elérése érdekében. Az olyan anyagi szükségletek mellett, mint az élelem, a ruházat és a lakhatás, figyelembe lehetne venni a kulturális, oktatási és társadalmi tevékenységekben való részvétel szükségességét is. A jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapítását és aktualizálását helyénvaló a jövedelemtámogatási mechanizmusoktól külön kezelni. A tagállamoknak a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségének értékelését mutatószámokra és kapcsolódó referenciaértékekre kell alapozniuk. A tagállamok választhatnak a nemzetközi szinten általánosan használt mutatók és/vagy a nemzeti szinten használt mutatók közül. Az értékelés alapulhat olyan, nemzetközi szinten általánosan használt referenciaértékeken, mint például a bruttó minimálbérnek a bruttó mediánbér 60 %-ához viszonyított aránya, és a bruttó minimálbérnek a bruttó átlagbér 50 %-ához viszonyított aránya, amelyeket jelenleg nem minden tagállam teljesít, vagy a nettó minimálbérnek a nettó átlagbér 50 %-ához vagy 60 %-ához viszonyított aránya. Az értékelés alapulhat olyan referenciaértékeken is, amelyek a nemzeti szinten használt mutatókhoz kapcsolódnak, mint például a nettó minimálbér és a szegénységi küszöb összehasonlítása, és a minimálbér által biztosított vásárlóerő.

| (29) | A jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására, valamint a különbségek és levonások lehetővé tételére vonatkozó tagállami hatáskör sérelme nélkül fontos elkerülni, hogy a különbségeket és levonásokat széles körben alkalmazzák, mivel fennáll a veszélye annak, hogy ezek negatív hatással vannak a minimálbérek megfelelőségére. Biztosítani kell, hogy a különbségek és levonások tiszteletben tartsák a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvét. A különbségeknek és a levonásoknak ezért jogszerű célt kell szolgálniuk. Az ilyen levonásokra példa lehet a túlfizetett összegek visszafizettetése vagy az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok által elrendelt levonások. Más levonások, például a munka elvégzéséhez szükséges felszereléssel kapcsolatos vagy a természetbeni juttatások – például a szállás – miatti levonások esetében nagy a kockázata annak, hogy azok aránytalanok lehetnek. Továbbá ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy kötelezettséget ró a tagállamokra a minimálbérek közötti különbségek vagy a minimálbérekből történő levonások bevezetése tekintetében. |
| --- | --- |

(29)

A jogszabályban meghatározott minimálbér megállapítására, valamint a különbségek és levonások lehetővé tételére vonatkozó tagállami hatáskör sérelme nélkül fontos elkerülni, hogy a különbségeket és levonásokat széles körben alkalmazzák, mivel fennáll a veszélye annak, hogy ezek negatív hatással vannak a minimálbérek megfelelőségére. Biztosítani kell, hogy a különbségek és levonások tiszteletben tartsák a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvét. A különbségeknek és a levonásoknak ezért jogszerű célt kell szolgálniuk. Az ilyen levonásokra példa lehet a túlfizetett összegek visszafizettetése vagy az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok által elrendelt levonások. Más levonások, például a munka elvégzéséhez szükséges felszereléssel kapcsolatos vagy a természetbeni juttatások – például a szállás – miatti levonások esetében nagy a kockázata annak, hogy azok aránytalanok lehetnek. Továbbá ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy kötelezettséget ró a tagállamokra a minimálbérek közötti különbségek vagy a minimálbérekből történő levonások bevezetése tekintetében.

| (30) | A jogszabályban meghatározott nemzeti minimálbér-keretek működésének és betartásának biztosításához hatékony végrehajtási rendszerre, többek között megbízható nyomon követésre, vizsgálatokra és helyszíni ellenőrzésekre van szükség. A jogalkalmazó hatóságok hatékonyságának növelése érdekében a szociális partnerekkel való szoros együttműködésre is szükség van, többek között az olyan kritikus kihívások kezelése érdekében, mint a visszaélésszerű alvállalkozás, a színlelt önfoglalkoztatói tevékenység, a nyilvántartásban nem rögzített túlórák vagy a megnövekedett munkaintenzitáshoz kapcsolódó egészségügyi és biztonsági kockázatok. A jogalkalmazó hatóságok képességeit is fejleszteni kell, különösen képzés és iránymutatás révén. A rutinszerű és be nem jelentett helyszíni ellenőrzések, a bírósági és közigazgatási eljárások és jogsértések esetén a szankciók fontos eszközök a munkáltatók jogsértéstől való visszatartásához. |
| --- | --- |

(30)

A jogszabályban meghatározott nemzeti minimálbér-keretek működésének és betartásának biztosításához hatékony végrehajtási rendszerre, többek között megbízható nyomon követésre, vizsgálatokra és helyszíni ellenőrzésekre van szükség. A jogalkalmazó hatóságok hatékonyságának növelése érdekében a szociális partnerekkel való szoros együttműködésre is szükség van, többek között az olyan kritikus kihívások kezelése érdekében, mint a visszaélésszerű alvállalkozás, a színlelt önfoglalkoztatói tevékenység, a nyilvántartásban nem rögzített túlórák vagy a megnövekedett munkaintenzitáshoz kapcsolódó egészségügyi és biztonsági kockázatok. A jogalkalmazó hatóságok képességeit is fejleszteni kell, különösen képzés és iránymutatás révén. A rutinszerű és be nem jelentett helyszíni ellenőrzések, a bírósági és közigazgatási eljárások és jogsértések esetén a szankciók fontos eszközök a munkáltatók jogsértéstől való visszatartásához.

| (31) | A jogszabályi rendelkezésekben vagy a kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelem hatékony végrehajtása elengedhetetlen a közbeszerzési és koncessziós szerződések odaítélésekor és teljesítésekor. Az ilyen szerződések végrehajtása során vagy azt követően az alvállalkozói láncban előfordulhat ugyanis, hogy nem tartják be a minimálbérek által nyújtott védelmet biztosító kollektív szerződésekben foglaltakat, aminek eredményeként a munkavállalók az ágazati kollektív szerződésekben megállapított bérszintnél alacsonyabb bérezésben részesülnek. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 30. cikkének (3) bekezdésével és 42. cikkének (1) bekezdésével, a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 18. cikkének (2) bekezdésével és 71. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 36. cikkének (2) bekezdésével és 88. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közbeszerzési ajánlatkérő szerveknek és közszolgáltató ajánlatkérőknek a munkajog tekintetében alkalmazandó kötelezettségek teljesítése céljából megfelelő intézkedéseket kell hozniuk, beleértve a szerződésteljesítési feltételek bevezetésének lehetőségét is, és biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági szereplők alkalmazzák munkavállalóikra az adott ágazatra és földrajzi területre vonatkozó kollektív szerződésekben előírt béreket, és tartsák tiszteletben a munkavállalóknak és a szakszervezeteknek az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló, 1948. évi, 87. számú ILO-egyezményből és a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló, 1949. évi, 98. számú ILO-egyezményből eredő jogait, amint azokról az említett irányelvek is említést tesznek. Ez az irányelv azonban az említett irányelvekkel kapcsolatban nem hoz létre további kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(31)

A jogszabályi rendelkezésekben vagy a kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelem hatékony végrehajtása elengedhetetlen a közbeszerzési és koncessziós szerződések odaítélésekor és teljesítésekor. Az ilyen szerződések végrehajtása során vagy azt követően az alvállalkozói láncban előfordulhat ugyanis, hogy nem tartják be a minimálbérek által nyújtott védelmet biztosító kollektív szerződésekben foglaltakat, aminek eredményeként a munkavállalók az ágazati kollektív szerződésekben megállapított bérszintnél alacsonyabb bérezésben részesülnek. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 30. cikkének (3) bekezdésével és 42. cikkének (1) bekezdésével, a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 18. cikkének (2) bekezdésével és 71. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 36. cikkének (2) bekezdésével és 88. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közbeszerzési ajánlatkérő szerveknek és közszolgáltató ajánlatkérőknek a munkajog tekintetében alkalmazandó kötelezettségek teljesítése céljából megfelelő intézkedéseket kell hozniuk, beleértve a szerződésteljesítési feltételek bevezetésének lehetőségét is, és biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági szereplők alkalmazzák munkavállalóikra az adott ágazatra és földrajzi területre vonatkozó kollektív szerződésekben előírt béreket, és tartsák tiszteletben a munkavállalóknak és a szakszervezeteknek az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló, 1948. évi, 87. számú ILO-egyezményből és a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló, 1949. évi, 98. számú ILO-egyezményből eredő jogait, amint azokról az említett irányelvek is említést tesznek. Ez az irányelv azonban az említett irányelvekkel kapcsolatban nem hoz létre további kötelezettségeket.

| (32) | Az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) és az abban előírt előfeltételek alapján az uniós alapokból és programokból pénzügyi támogatást kérelmezők esetében megfelelően alkalmazni kell a közbeszerzésre és a koncessziókra vonatkozó szabályokat, többek között a kollektív szerződések rendelkezéseinek való megfelelés tekintetében. |
| --- | --- |

(32)

Az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) és az abban előírt előfeltételek alapján az uniós alapokból és programokból pénzügyi támogatást kérelmezők esetében megfelelően alkalmazni kell a közbeszerzésre és a koncessziókra vonatkozó szabályokat, többek között a kollektív szerződések rendelkezéseinek való megfelelés tekintetében.

| (33) | A megbízható nyomon követés és adatgyűjtés kulcsfontosságú a minimálbérek által nyújtott hatékony védelem biztosításához. Az adatgyűjtés során a tagállamok támaszkodhatnak kellően reprezentatív mintán alapuló felmérésekre, nemzeti adatbázisokra, az Eurostattól származó harmonizált adatokra, valamint egyéb nyilvánosan elérhető forrásokra, például a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetre (OECD). Kivételes esetekben, amikor nem állnak rendelkezésre pontos adatok, a tagállamok használhatnak becsléseket is. Az adatgyűjtési követelmények végrehajtása tekintetében a munkáltatókra, különösen a mikrovállalkozásokra és egyéb kkv-kra nem szabad szükségtelen adminisztratív terheket róni. A Bizottságnak a tagállamok által szolgáltatott adatok és információk alapján minden második évben jelentést kell tennie az Európai Parlament és a Tanács számára a jogszabályban meghatározott minimálbérek szintjére, valamint azok megfelelőségével és a jogszabályban meghatározott minimálbérek általi lefedettséggel kapcsolatos fejleményekre, továbbá a kollektív tárgyalások általi lefedettségre vonatkozó elemzéséről.
  Emellett az uniós szintű gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordináció keretében nyomon kell követni az előrehaladást. Ezzel összefüggésben a Tanács vagy a Bizottság – az EUMSZ 150. és 160. cikkével összhangban – felkérheti a Foglalkoztatási Bizottságot, illetve a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül vizsgálják meg a kollektív tárgyalások általi lefedettség alakulását és a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségét a tagállamokban, a Bizottság által készített jelentés és más többoldalú felügyeleti eszközök, például az összehasonlító teljesítményértékelés alapján. Az ilyen vizsgálat során a bizottságoknak az EUMSZ 150. és 160. cikkével összhangban be kell vonniuk az uniós szintű szociális partnereket, köztük az ágazatközi szociális partnereket is. |
| --- | --- |

(33)

A megbízható nyomon követés és adatgyűjtés kulcsfontosságú a minimálbérek által nyújtott hatékony védelem biztosításához. Az adatgyűjtés során a tagállamok támaszkodhatnak kellően reprezentatív mintán alapuló felmérésekre, nemzeti adatbázisokra, az Eurostattól származó harmonizált adatokra, valamint egyéb nyilvánosan elérhető forrásokra, például a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetre (OECD). Kivételes esetekben, amikor nem állnak rendelkezésre pontos adatok, a tagállamok használhatnak becsléseket is. Az adatgyűjtési követelmények végrehajtása tekintetében a munkáltatókra, különösen a mikrovállalkozásokra és egyéb kkv-kra nem szabad szükségtelen adminisztratív terheket róni. A Bizottságnak a tagállamok által szolgáltatott adatok és információk alapján minden második évben jelentést kell tennie az Európai Parlament és a Tanács számára a jogszabályban meghatározott minimálbérek szintjére, valamint azok megfelelőségével és a jogszabályban meghatározott minimálbérek általi lefedettséggel kapcsolatos fejleményekre, továbbá a kollektív tárgyalások általi lefedettségre vonatkozó elemzéséről.

Emellett az uniós szintű gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordináció keretében nyomon kell követni az előrehaladást. Ezzel összefüggésben a Tanács vagy a Bizottság – az EUMSZ 150. és 160. cikkével összhangban – felkérheti a Foglalkoztatási Bizottságot, illetve a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül vizsgálják meg a kollektív tárgyalások általi lefedettség alakulását és a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségét a tagállamokban, a Bizottság által készített jelentés és más többoldalú felügyeleti eszközök, például az összehasonlító teljesítményértékelés alapján. Az ilyen vizsgálat során a bizottságoknak az EUMSZ 150. és 160. cikkével összhangban be kell vonniuk az uniós szintű szociális partnereket, köztük az ágazatközi szociális partnereket is.

| (34) | A munkavállalók számára az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (12) összhangban könnyű hozzáférést kell biztosítani a jogszabályban előírt minimálbérekre, valamint az általánosan alkalmazandó kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelemre vonatkozó átfogó információkhoz annak érdekében, hogy biztosítsák a munkakörülményeik átláthatóságát és kiszámíthatóságát, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára is. |
| --- | --- |

(34)

A munkavállalók számára az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (12) összhangban könnyű hozzáférést kell biztosítani a jogszabályban előírt minimálbérekre, valamint az általánosan alkalmazandó kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelemre vonatkozó átfogó információkhoz annak érdekében, hogy biztosítsák a munkakörülményeik átláthatóságát és kiszámíthatóságát, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára is.

| (35) | A munkavállalók és képviselőik számára – ideértve a szakszervezeti tagokat vagy képviselőket is – lehetővé kell tenni, hogy gyakorolhassák a védelemhez való jogukat, ha a minimálbérek által nyújtott védelemhez kapcsolódó, nemzeti jogszabályban vagy kollektív szerződésben előírt jogaik sérülnek. A munkavállalók nemzeti jogszabályban vagy kollektív szerződésben előírt jogaiktól való megfosztásának megelőzése érdekében, valamint a kollektív szerződésekben – többek között a kollektív vitarendezési rendszerekben – előírt konkrét jogorvoslati és vitarendezési formák sérelme nélkül a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók, amennyiben a védelemhez való joguk gyakorlása mellett döntenek, időben, hatékony és pártatlan vitarendezést és jogorvoslatot vehessenek igénybe, valamint hatékony igazságügyi és/vagy közigazgatási védelemben részesüljenek a hátrány bármely formájával szemben. Előnyös lehet, ha a szociális partnereket bevonják a pártatlan vitarendezési mechanizmusok további fejlesztésébe a tagállamokban. A munkavállalókat tájékoztatni kell a jogorvoslati mechanizmusokról annak érdekében, hogy gyakorolhassák a jogorvoslathoz való jogukat. |
| --- | --- |

(35)

A munkavállalók és képviselőik számára – ideértve a szakszervezeti tagokat vagy képviselőket is – lehetővé kell tenni, hogy gyakorolhassák a védelemhez való jogukat, ha a minimálbérek által nyújtott védelemhez kapcsolódó, nemzeti jogszabályban vagy kollektív szerződésben előírt jogaik sérülnek. A munkavállalók nemzeti jogszabályban vagy kollektív szerződésben előírt jogaiktól való megfosztásának megelőzése érdekében, valamint a kollektív szerződésekben – többek között a kollektív vitarendezési rendszerekben – előírt konkrét jogorvoslati és vitarendezési formák sérelme nélkül a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók, amennyiben a védelemhez való joguk gyakorlása mellett döntenek, időben, hatékony és pártatlan vitarendezést és jogorvoslatot vehessenek igénybe, valamint hatékony igazságügyi és/vagy közigazgatási védelemben részesüljenek a hátrány bármely formájával szemben. Előnyös lehet, ha a szociális partnereket bevonják a pártatlan vitarendezési mechanizmusok további fejlesztésébe a tagállamokban. A munkavállalókat tájékoztatni kell a jogorvoslati mechanizmusokról annak érdekében, hogy gyakorolhassák a jogorvoslathoz való jogukat.

| (36) | A Bizottságnak értékelést kell végeznie, amely alapul szolgál ezen irányelv hatékony végrehajtásának felülvizsgálatához. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot tájékoztatni kell az említett felülvizsgálat eredményeiről. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságnak értékelést kell végeznie, amely alapul szolgál ezen irányelv hatékony végrehajtásának felülvizsgálatához. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot tájékoztatni kell az említett felülvizsgálat eredményeiről.

| (37) | A tagállamok részéről a munkavállalóknak a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelem előmozdítása érdekében elfogadott reformok és intézkedések – jóllehet a helyes irányba tett lépések voltak – nem minden esetben bizonyultak átfogónak és szisztematikusnak. Ezen túlmenően, a minimálbérek megfelelősége és a minimálbérek általi lefedettség javítása érdekében tett uniós szintű fellépés révén az Unióban tovább javulhatnak az életkörülmények és munkafeltételek, valamint azok az aggályok is enyhülhetnek, hogy a tagállamok által hozott, egymástól elszigetelt intézkedések esetleg káros gazdasági hatással járhatnak. Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az említett célok a léptékük és hatásuk miatt jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az EUSZ 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(37)

A tagállamok részéről a munkavállalóknak a minimálbérek által nyújtott megfelelő védelem előmozdítása érdekében elfogadott reformok és intézkedések – jóllehet a helyes irányba tett lépések voltak – nem minden esetben bizonyultak átfogónak és szisztematikusnak. Ezen túlmenően, a minimálbérek megfelelősége és a minimálbérek általi lefedettség javítása érdekében tett uniós szintű fellépés révén az Unióban tovább javulhatnak az életkörülmények és munkafeltételek, valamint azok az aggályok is enyhülhetnek, hogy a tagállamok által hozott, egymástól elszigetelt intézkedések esetleg káros gazdasági hatással járhatnak. Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az említett célok a léptékük és hatásuk miatt jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az EUSZ 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (38) | Ez az irányelv minimumkövetelményként eljárási kötelezettségeket állapít meg, ezzel meghagyja a tagállamok azon előjogát, hogy kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn. A meglévő nemzeti jogi keretek alapján megszerzett jogokat továbbra is alkalmazni kell, kivéve, ha ez az irányelv kedvezőbb rendelkezéseket vezet be. Ezen irányelv végrehajtása nem használható fel a munkavállalók meglévő jogainak csökkentésére, és nem képezhet jogalapot a munkavállalóknak az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen nyújtott védelem általános szintjének csökkentésére, ideértve különösen a minimálbérek csökkentését vagy eltörlését. |
| --- | --- |

(38)

Ez az irányelv minimumkövetelményként eljárási kötelezettségeket állapít meg, ezzel meghagyja a tagállamok azon előjogát, hogy kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn. A meglévő nemzeti jogi keretek alapján megszerzett jogokat továbbra is alkalmazni kell, kivéve, ha ez az irányelv kedvezőbb rendelkezéseket vezet be. Ezen irányelv végrehajtása nem használható fel a munkavállalók meglévő jogainak csökkentésére, és nem képezhet jogalapot a munkavállalóknak az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen nyújtott védelem általános szintjének csökkentésére, ideértve különösen a minimálbérek csökkentését vagy eltörlését.

| (39) | Ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamoknak el kell kerülniük a szükségtelen közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, különösen, ha azok gátolják a kkv-k alapítását és fejlődését. Ezért ez az irányelv ösztönzi a tagállamokat annak értékelésére, hogy az átültető rendelkezéseik milyen hatást gyakorolnak a kkv-kra – biztosítva, hogy a rendelkezések ne sújtsák aránytalanul azokat –, különös tekintettel a mikrovállalkozásokra és az adminisztratív teherre, és hogy tegyék közzé ezen értékelések eredményeit. Amennyiben a tagállamok megállapítják, hogy a kkv-k az átültető rendelkezések által aránytalanul érintettek, a tagállamoknak fontolóra kell venniük olyan intézkedések bevezetését, amelyek támogatják a kkv-kat abban, hogy javadalmazási rendszerüket az új követelményekhez igazítsák. |
| --- | --- |

(39)

Ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamoknak el kell kerülniük a szükségtelen közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírását, különösen, ha azok gátolják a kkv-k alapítását és fejlődését. Ezért ez az irányelv ösztönzi a tagállamokat annak értékelésére, hogy az átültető rendelkezéseik milyen hatást gyakorolnak a kkv-kra – biztosítva, hogy a rendelkezések ne sújtsák aránytalanul azokat –, különös tekintettel a mikrovállalkozásokra és az adminisztratív teherre, és hogy tegyék közzé ezen értékelések eredményeit. Amennyiben a tagállamok megállapítják, hogy a kkv-k az átültető rendelkezések által aránytalanul érintettek, a tagállamoknak fontolóra kell venniük olyan intézkedések bevezetését, amelyek támogatják a kkv-kat abban, hogy javadalmazási rendszerüket az új követelményekhez igazítsák.

| (40) | A tagállamok számára a minimálbér-keretrendszerek technikai vonatkozásainak fejlesztése vagy javítása céljából – ideértve a megfelelőség értékelését, a nyomon követést és az adatgyűjtést, a hozzáférés kiterjesztését, valamint az érvényesítést és az említett keretek végrehajtásához kapcsolódó általános kapacitásépítést – az (EU) 2021/240 (13) és az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) áll rendelkezésre. Az (EU) 2021/1057 rendelettel összhangban a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük a szociális partnerek kapacitásépítésére, |
| --- | --- |

(40)

A tagállamok számára a minimálbér-keretrendszerek technikai vonatkozásainak fejlesztése vagy javítása céljából – ideértve a megfelelőség értékelését, a nyomon követést és az adatgyűjtést, a hozzáférés kiterjesztését, valamint az érvényesítést és az említett keretek végrehajtásához kapcsolódó általános kapacitásépítést – az (EU) 2021/240 (13) és az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) áll rendelkezésre. Az (EU) 2021/1057 rendelettel összhangban a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük a szociális partnerek kapacitásépítésére,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Az Unión belüli élet- és munkakörülmények – különösen a munkavállalók számára a minimálbérek megfelelőségének a felfelé irányuló társadalmi konvergenciához való hozzájárulása és a bérek közötti egyenlőtlenségek csökkentése érdekében történő – javítása céljából ez az irányelv keretet hoz létre a következők tekintetében:

| a) | a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelősége a tisztességes élet- és munkakörülmények elérése érdekében; |
| --- | --- |

a)

a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelősége a tisztességes élet- és munkakörülmények elérése érdekében;

| b) | a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások ösztönzése; |
| --- | --- |

b)

a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások ösztönzése;

| c) | a munkavállalóknak a minimálbér által nyújtott védelemhez való jogokhoz történő hatékony hozzáférésének javítása, amennyiben e védelmet a nemzeti jog és/vagy kollektív szerződések előírják. |
| --- | --- |

c)

a munkavállalóknak a minimálbér által nyújtott védelemhez való jogokhoz történő hatékony hozzáférésének javítása, amennyiben e védelmet a nemzeti jog és/vagy kollektív szerződések előírják.

(2)   Ez az irányelv nem érinti a szociális partnerek autonómiájának, valamint a szociális partnerek kollektív szerződésekkel kapcsolatos tárgyalások folytatásához és kollektív szerződések megkötéséhez fűződő jogának a teljeskörű tiszteletben tartását.

(3)   Az EUMSZ 153. cikke (5) bekezdésével összhangban ez az irányelv nem érinti a tagállamok minimálbér-megállapításra vonatkozó hatáskörét, sem azt a lehetőségüket, hogy eldöntsék, jogszabályban rögzítik-e a minimálbéreket, vagy a kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelemhez való hozzáférést támogatják, vagy pedig mindkét lehetőséget egyszerre alkalmazzák.

(4)   Ezen irányelv alkalmazásának teljes mértékben összhangban kell lennie a kollektív tárgyaláshoz való joggal. Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy kötelezettséget ró bármely tagállamra:

| a) | hogy az jogszabályban meghatározott minimálbért vezessen be, ha a bérkialakítást kizárólag kollektív szerződések biztosítják; vagy |
| --- | --- |

a)

hogy az jogszabályban meghatározott minimálbért vezessen be, ha a bérkialakítást kizárólag kollektív szerződések biztosítják; vagy

| b) | a tekintetben, hogy valamely kollektív szerződést általánosan alkalmazandónak nyilvánítson. |
| --- | --- |

b)

a tekintetben, hogy valamely kollektív szerződést általánosan alkalmazandónak nyilvánítson.

(5)   Azok a jogi aktusok, amelyekkel a tagállamok végrehajtják a Tengerészeti Közös Bizottság vagy a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgatótanácsa által felhatalmazott más szerv által időszakosan meghatározott, a tengerészek minimálbérére vonatkozó intézkedéseket, nem tartoznak az ezen irányelv II. fejezetének hatálya alá. Ezek a jogi aktusok nem sérthetik a kollektív tárgyaláshoz való jogot és a magasabb minimálbérszintek elfogadásának lehetőségét.

2. cikk

Hatály

Ez az irányelv azon uniós munkavállalókra alkalmazandó, akik az egyes tagállamokban hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel rendelkeznek vagy munkaviszonyban állnak, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „minimálbér”: jogszabály vagy kollektív szerződések által meghatározott minimális javadalmazás, amelyet a munkáltatónak – a közszférát is beleértve – ki kell fizetnie a munkavállalók részére egy adott időszakban elvégzett munkáért; |
| --- | --- |

1.

„minimálbér”: jogszabály vagy kollektív szerződések által meghatározott minimális javadalmazás, amelyet a munkáltatónak – a közszférát is beleértve – ki kell fizetnie a munkavállalók részére egy adott időszakban elvégzett munkáért;

| 2. | „jogszabályban meghatározott minimálbér”: jogszabályban vagy más kötelező erejű jogi rendelkezésben megállapított minimálbér, azon általánosan alkalmazandónak nyilvánított kollektív szerződések által megállapított minimálbérek kivételével, amelyek esetében az általánosan alkalmazandónak nyilvánító hatóság semmilyen mérlegelési jogkörrel nem rendelkezik az alkalmazandó rendelkezések tartalmát illetően; |
| --- | --- |

2.

„jogszabályban meghatározott minimálbér”: jogszabályban vagy más kötelező erejű jogi rendelkezésben megállapított minimálbér, azon általánosan alkalmazandónak nyilvánított kollektív szerződések által megállapított minimálbérek kivételével, amelyek esetében az általánosan alkalmazandónak nyilvánító hatóság semmilyen mérlegelési jogkörrel nem rendelkezik az alkalmazandó rendelkezések tartalmát illetően;

| 3. | „kollektív tárgyalás”: egyrészről egy munkáltató, egy munkáltatói csoport, vagy egy vagy több munkáltatói szervezet, másrészről egy vagy több szakszervezet között a munkafeltételek és a foglalkoztatási feltételek meghatározása céljából az egyes tagállamok nemzeti jogával és gyakorlatával összhangban folytatott valamennyi tárgyalás; |
| --- | --- |

3.

„kollektív tárgyalás”: egyrészről egy munkáltató, egy munkáltatói csoport, vagy egy vagy több munkáltatói szervezet, másrészről egy vagy több szakszervezet között a munkafeltételek és a foglalkoztatási feltételek meghatározása céljából az egyes tagállamok nemzeti jogával és gyakorlatával összhangban folytatott valamennyi tárgyalás;

| 4. | „kollektív szerződés”: a munkavállalók, illetve a munkáltatók nevében a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban tárgyalásra jogosult szociális partnerek által kötött, a munkafeltételekre és a foglalkoztatási feltételekre vonatkozó rendelkezésekről szóló írásbeli megállapodás, beleértve az általánosan alkalmazandónak nyilvánított kollektív szerződéseket is; |
| --- | --- |

4.

„kollektív szerződés”: a munkavállalók, illetve a munkáltatók nevében a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban tárgyalásra jogosult szociális partnerek által kötött, a munkafeltételekre és a foglalkoztatási feltételekre vonatkozó rendelkezésekről szóló írásbeli megállapodás, beleértve az általánosan alkalmazandónak nyilvánított kollektív szerződéseket is;

| 5. | „a kollektív tárgyalások általi lefedettség”: egy kollektív szerződés hatálya alá tartozó munkavállalók aránya nemzeti szinten, a kollektív szerződések hatálya alá tartozó munkavállalók számát arányosítva azon munkavállalók számához, akiknek a munkafeltételeit a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban kollektív szerződések szabályozhatják. |
| --- | --- |

5.

„a kollektív tárgyalások általi lefedettség”: egy kollektív szerződés hatálya alá tartozó munkavállalók aránya nemzeti szinten, a kollektív szerződések hatálya alá tartozó munkavállalók számát arányosítva azon munkavállalók számához, akiknek a munkafeltételeit a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban kollektív szerződések szabályozhatják.

4. cikk

A bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások előmozdítása

(1)   A kollektív tárgyalások általi lefedettség növelése és a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokhoz való jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében a tagállamok a szociális partnerek bevonásával, a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban:

| a) | előmozdítják a szociális partnerek azon képességének kiépítését és megerősítését, hogy – különösen ágazati vagy ágazatközi szinten – bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokat folytassanak; |
| --- | --- |

a)

előmozdítják a szociális partnerek azon képességének kiépítését és megerősítését, hogy – különösen ágazati vagy ágazatközi szinten – bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokat folytassanak;

| b) | ösztönzik a szociális partnerek közötti konstruktív, érdemi és megfelelő információkon alapuló bértárgyalásokat, egyenlő feltételek mellett, ahol mindkét fél hozzáfér a megfelelő információkhoz a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokkal kapcsolatos feladataik ellátása érdekében; |
| --- | --- |

b)

ösztönzik a szociális partnerek közötti konstruktív, érdemi és megfelelő információkon alapuló bértárgyalásokat, egyenlő feltételek mellett, ahol mindkét fél hozzáfér a megfelelő információkhoz a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokkal kapcsolatos feladataik ellátása érdekében;

| c) | adott esetben intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy megvédjék a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokhoz való jog gyakorlását, és megvédjék a munkavállalókat és a szakszervezeti képviselőket az olyan cselekményektől, amelyek hátrányosan megkülönböztetik őket a foglalkoztatásuk tekintetében azon az alapon, hogy részt vesznek vagy részt kívánnak venni a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokon; |
| --- | --- |

c)

adott esetben intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy megvédjék a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokhoz való jog gyakorlását, és megvédjék a munkavállalókat és a szakszervezeti képviselőket az olyan cselekményektől, amelyek hátrányosan megkülönböztetik őket a foglalkoztatásuk tekintetében azon az alapon, hogy részt vesznek vagy részt kívánnak venni a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokon;

| d) | a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások előmozdítása céljából adott esetben intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy megvédjék a kollektív tárgyalásokban részt vevő vagy részt venni kívánó szakszervezeteket és munkáltatói szervezeteket az egymás, illetve megbízottaik vagy tagjaik által végrehajtott, a szervezetükbe, működésükbe vagy igazgatásukba történő beavatkozással szemben. |
| --- | --- |

d)

a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalások előmozdítása céljából adott esetben intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy megvédjék a kollektív tárgyalásokban részt vevő vagy részt venni kívánó szakszervezeteket és munkáltatói szervezeteket az egymás, illetve megbízottaik vagy tagjaik által végrehajtott, a szervezetükbe, működésükbe vagy igazgatásukba történő beavatkozással szemben.

(2)   Emellett mindazon tagállamok, amelyekben a kollektív tárgyalások általi lefedettség nem éri el a 80 %-os küszöbértéket, a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően jogszabályban vagy a szociális partnerekkel kötött megállapodás alapján meghatározzák a kollektív tárgyalásokat elősegítő feltételek keretét. Az ilyen tagállamok cselekvési tervet is kidolgoznak a kollektív tárgyalások előmozdítására. A tagállamok ilyen cselekvési tervet dolgoznak ki vagy a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően, vagy a velük kötött megállapodás alapján, vagy a szociális partnerek közös kérésére a szociális partnerek egymás közötti megállapodása alapján. A cselekvési tervnek világos ütemtervet és konkrét intézkedéseket kell meghatároznia a kollektív tárgyalások általi lefedettség fokozatos növelésére, teljes mértékben tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját. A tagállamoknak a cselekvési tervüket rendszeresen felül kell vizsgálniuk és szükség esetén azt aktualizálniuk kell. Amennyiben egy tagállam aktualizálja a cselekvési tervét, azt a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően, vagy a velük kötött megállapodás alapján, vagy a szociális partnerek közös kérésére a szociális partnerek egymás közötti megállapodása alapján kell megtennie. Az ilyen cselekvési tervet minden körülmények között legalább ötévente felül kell vizsgálni. A cselekvési tervet és annak valamennyi aktualizált változatát nyilvánosságra hozzák, és arról értesítik a Bizottságot.

II. FEJEZET

JOGSZABÁLYBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLBÉREK

5. cikk

A jogszabályban meghatározott megfelelő minimálbérek megállapítására vonatkozó eljárás

(1)   A jogszabályban meghatározott minimálbéreket alkalmazó tagállamok létrehozzák a szükséges eljárásokat a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapításához és aktualizálásához. E megállapítást és aktualizálást olyan kritériumok vezérlik, amelyek elősegítik e bérek megfelelőségét a tisztességes életszínvonal elérése, a dolgozói szegénység csökkentése, továbbá a társadalmi kohézió és a felfelé irányuló társadalmi konvergencia előmozdítása, valamint a nemek közötti bérszakadék csökkentése érdekében. A tagállamok e kritériumokat nemzeti gyakorlatukkal összhangban határozzák meg a vonatkozó nemzeti jogban, az illetékes szerveik határozataiban vagy háromoldalú megállapodásokban. A kritériumokat egyértelmű módon kell meghatározni. A tagállamok nemzeti társadalmi-gazdasági körülményeik figyelembevételével dönthetnek e kritériumok relatív súlyáról, beleértve a (2) bekezdésben említett elemeket is.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nemzeti kritériumok legalább a következő elemeket tartalmazzák:

| a) | a jogszabályban meghatározott minimálbérek vásárlóereje, figyelembe véve a megélhetési költségeket; |
| --- | --- |

a)

a jogszabályban meghatározott minimálbérek vásárlóereje, figyelembe véve a megélhetési költségeket;

| b) | a bérek általános szintje és eloszlása; |
| --- | --- |

b)

a bérek általános szintje és eloszlása;

| c) | a bérek növekedési rátája; |
| --- | --- |

c)

a bérek növekedési rátája;

| d) | a nemzeti termelékenység hosszú távú szintjei és alakulása. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti termelékenység hosszú távú szintjei és alakulása.

(3)   Az e cikkben meghatározott kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok emellett – megfelelő kritériumok alapján és a nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban – alkalmazhatnak automatikus mechanizmust a jogszabályban meghatározott minimálbérek indexálására, feltéve, hogy e mechanizmus alkalmazása nem vezet a jogszabályban meghatározott minimálbér csökkenéséhez.

(4)   A tagállamok indikatív referenciaértékeket használnak a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségére vonatkozó értékelésükhöz. E célból használhatnak nemzetközi szinten általánosan használt indikatív referenciaértékeket – például a bruttó mediánbér 60 %-át és a bruttó átlagbér 50 %-át – és/vagy nemzeti szinten alkalmazott indikatív referenciaértékeket.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabályban meghatározott minimálbérek rendszeres és időben történő aktualizálására legalább kétévente, vagy a (3) bekezdésben említett automatikus indexálási mechanizmust alkalmazó tagállamok esetében legalább négyévente sor kerüljön.

(6)   A tagállamok egy vagy több konzultatív szervet jelölnek ki vagy hoznak létre, amelyek tanácsot adnak az illetékes hatóságoknak a jogszabályban meghatározott minimálbérekkel kapcsolatos kérdésekben, és biztosítják az említett szervek operatív működését.

6. cikk

Különbségek és levonások

(1)   Amennyiben a tagállamok lehetővé teszik a jogszabályban meghatározott minimálbérek különböző mértékeinek megállapítását a munkavállalók meghatározott csoportjai tekintetében, illetve az olyan levonásokat, amelyek a javadalmazást a jogszabályban meghatározott, vonatkozó minimálbér szintje alá csökkentik, biztosítják, hogy e különbségek és levonások alkalmazása során tiszteletben tartsák a megkülönböztetés tilalmát és az arányosság elvét, mely utóbbi magában foglalja a jogszerű cél meglétét.

(2)   Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy kötelezettséget ró a tagállamokra a jogszabályban meghatározott minimálbérek különböző mértékei vagy a jogszabályban meghatározott minimálbérekből történő levonások bevezetése tekintetében.

7. cikk

A szociális partnerek bevonása a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapításába és aktualizálásába

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szociális partnereket megfelelő időben és ténylegesen bevonják a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapításába és aktualizálásába, biztosítva önkéntes részvételüket a döntéshozatal során folytatott megbeszélésekben, többek között az 5. cikk (6) bekezdésében említett konzultatív szervek munkájában való részvételük révén, különös tekintettel a következőkre:

| a) | az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett, a jogszabályban meghatározott minimálbér szintjének meghatározására szolgáló kritériumok kiválasztása és alkalmazása, valamint automatikus indexálási képlet létrehozása és – amennyiben már van – módosítása; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett, a jogszabályban meghatározott minimálbér szintjének meghatározására szolgáló kritériumok kiválasztása és alkalmazása, valamint automatikus indexálási képlet létrehozása és – amennyiben már van – módosítása;

| b) | az 5. cikk (4) bekezdésében említett indikatív referenciaértékek kiválasztása és alkalmazása a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségének értékelése céljából; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (4) bekezdésében említett indikatív referenciaértékek kiválasztása és alkalmazása a jogszabályban meghatározott minimálbérek megfelelőségének értékelése céljából;

| c) | a jogszabályban meghatározott minimálbéreknek az 5. cikk (5) bekezdésében említett aktualizálása; |
| --- | --- |

c)

a jogszabályban meghatározott minimálbéreknek az 5. cikk (5) bekezdésében említett aktualizálása;

| d) | a jogszabályban meghatározott minimálbérek tekintetében alkalmazandó, a 6. cikkben említett különbségek és levonások megállapítása; |
| --- | --- |

d)

a jogszabályban meghatározott minimálbérek tekintetében alkalmazandó, a 6. cikkben említett különbségek és levonások megállapítása;

| e) | a hatóságok és a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapításába bevont egyéb releváns szereplők tájékoztatásához szükséges adatok gyűjtésére, valamint tanulmányok és elemzések készítésére vonatkozó döntések. |
| --- | --- |

e)

a hatóságok és a jogszabályban meghatározott minimálbérek megállapításába bevont egyéb releváns szereplők tájékoztatásához szükséges adatok gyűjtésére, valamint tanulmányok és elemzések készítésére vonatkozó döntések.

8. cikk

A munkavállalók hatékony hozzáférése a jogszabályban meghatározott minimálbérekhez

A tagállamok a szociális partnerek bevonásával megteszik a következő intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsák a munkavállalók hatékony hozzáférését a jogszabályban meghatározott minimálbérek által nyújtott védelemhez, ideértve adott esetben a minimálbér érvényesítésének megerősítését:

| a) | a munkaügyi felügyelőségek vagy a jogszabályban meghatározott minimálbérek érvényesítéséért felelős szervek által végzett hatékony, arányos és megkülönböztetésmentes vizsgálatok és helyszíni ellenőrzések biztosítása; |
| --- | --- |

a)

a munkaügyi felügyelőségek vagy a jogszabályban meghatározott minimálbérek érvényesítéséért felelős szervek által végzett hatékony, arányos és megkülönböztetésmentes vizsgálatok és helyszíni ellenőrzések biztosítása;

| b) | a jogalkalmazó hatóságok azon képességének fejlesztése – különösen képzések és iránymutatások révén –, hogy proaktívan megcélozzák és felelősségre vonják a szabályokat be nem tartó munkáltatókat. |
| --- | --- |

b)

a jogalkalmazó hatóságok azon képességének fejlesztése – különösen képzések és iránymutatások révén –, hogy proaktívan megcélozzák és felelősségre vonják a szabályokat be nem tartó munkáltatókat.

III. FEJEZET

HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

9. cikk

Közbeszerzés

A 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvvel összhangban a tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplők és alvállalkozóik a közbeszerzési vagy koncessziós szerződések odaítélésekor és teljesítésekor eleget tegyenek az uniós jogban, a nemzeti jogban, a kollektív szerződésekben vagy nemzetközi szociális és munkajogi rendelkezésekben – ideértve az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló, 1948. évi, 87. számú ILO-egyezményt, valamint a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló, 1949. évi, 98. számú ILO-egyezményt – a szociális és munkajog terén a bérekre, a szervezkedési jogra és a bérmegállapításra irányuló kollektív tárgyalásokra vonatkozóan meghatározott alkalmazandó kötelezettségeknek.

10. cikk

Nyomon követés és adatgyűjtés

(1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy hatékony adatgyűjtési eszközök álljanak rendelkezésre a minimálbérek által nyújtott védelem nyomon követésére.

(2)   A tagállamok kétévente, a jelentéstételi év október 1. előtt bejelentik a Bizottságnak a következő adatokat és információkat:

| a) | a kollektív tárgyalások általi lefedettség aránya és alakulása; |
| --- | --- |

a)

a kollektív tárgyalások általi lefedettség aránya és alakulása;

| b) | a jogszabályban meghatározott minimálbérek esetében:






  i. | a jogszabályban meghatározott minimálbér szintje és a hatálya alá tartozó munkavállalók aránya; |
| --- | --- | --- |

b)

a jogszabályban meghatározott minimálbérek esetében:

i.

a jogszabályban meghatározott minimálbér szintje és a hatálya alá tartozó munkavállalók aránya;

| ii. | az alkalmazott különbségek és levonások leírása, azok bevezetésének indokai, valamint a különbségek hatálya alá tartozó munkavállalók aránya, amennyiben az adatok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

ii.

az alkalmazott különbségek és levonások leírása, azok bevezetésének indokai, valamint a különbségek hatálya alá tartozó munkavállalók aránya, amennyiben az adatok rendelkezésre állnak;

| c) | a kizárólag kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelem esetében:






  i. | az alacsony keresetűekre vonatkozó kollektív szerződésekben előírt legalacsonyabb bérszintek vagy azok becsült értéke, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok nem rendelkeznek pontos adatokkal, valamint a hatályuk alá tartozó munkavállalók aránya vagy annak becsült értéke, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok nem rendelkeznek pontos adatokkal; |
| --- | --- | --- |

c)

a kizárólag kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelem esetében:

i.

az alacsony keresetűekre vonatkozó kollektív szerződésekben előírt legalacsonyabb bérszintek vagy azok becsült értéke, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok nem rendelkeznek pontos adatokkal, valamint a hatályuk alá tartozó munkavállalók aránya vagy annak becsült értéke, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok nem rendelkeznek pontos adatokkal;

| ii. | a kollektív szerződések hatálya alá nem tartozó munkavállalók részére fizetett bérek szintje és annak a kollektív szerződések hatálya alá tartozó munkavállalók részére fizetett bérek szintjéhez való viszonya. |
| --- | --- |

ii.

a kollektív szerződések hatálya alá nem tartozó munkavállalók részére fizetett bérek szintje és annak a kollektív szerződések hatálya alá tartozó munkavállalók részére fizetett bérek szintjéhez való viszonya.

Azon tagállamoknak, amelyekre vonatkoznak az első albekezdés c) pontjában említett jelentéstételi kötelezettségek, be kell jelenteniük az i. alpontban említett adatokat legalább az ágazati, földrajzi és egyéb, több munkáltató által kötött kollektív szerződések tekintetében, beleértve az általánosan alkalmazandónak nyilvánított kollektív szerződéseket is.

A tagállamok az e bekezdésben említett statisztikákat és információkat nem, életkor, fogyatékosság, a vállalkozás mérete és ágazat szerinti bontásban adják meg, amennyiben rendelkezésre állnak.

Az első jelentésnek a 2021., a 2022. és a 2023. évet kell lefednie és 2025. október 1-jéig kell beérkeznie. A tagállamok kihagyhatják azokat a statisztikákat és információkat, amelyek 2024. november 15. előtt nem állnak rendelkezésre.

(3)   A Bizottság elemzi a tagállamok által az e cikk (2) bekezdésében említett jelentésekben, valamint a 4. cikk (2) bekezdésében említett cselekvési tervekben továbbított adatokat és információkat. A Bizottság e tekintetben kétévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és ezzel egyidejűleg közzéteszi a tagállamok által továbbított adatokat és információkat.

11. cikk

A minimálbérek által nyújtott védelemre vonatkozó információk

A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabályban meghatározott minimálbérekre és az általánosan alkalmazandó kollektív szerződésekben előírt minimálbérek által nyújtott védelemre vonatkozó információk – beleértve a jogorvoslati mechanizmusokra vonatkozó információkat is – nyilvánosan hozzáférhetők legyenek, szükség esetén a tagállam által meghatározott legrelevánsabb nyelven, átfogó és – többek között a fogyatékossággal élő személyek számára is – könnyen hozzáférhető módon.

12. cikk

A jogorvoslathoz és a hátrányos bánásmóddal vagy következményekkel szembeni védelemhez való jog

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy adott esetben a kollektív szerződésekben előírt konkrét jogorvoslati és vitarendezési formák sérelme nélkül a munkavállalók – beleértve azokat is, akiknek a munkaviszonya megszűnt – hatékony, időben történő és pártatlan vitarendezéshez és jogorvoslathoz jussanak, amennyiben sérülnek a jogszabályban meghatározott minimálbérhez vagy minimálbérek által nyújtott védelemhez kapcsolódó jogok, amennyiben e jogokat a nemzeti jog vagy kollektív szerződések írják elő.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megvédjék a munkavállalókat és a munkavállalók képviselőit – ideértve azokat is, akik szakszervezeti tagok vagy képviselők – a munkáltató által alkalmazott hátrányos bánásmódtól, valamint a munkáltatóhoz a minimálbérek által nyújtott védelemhez kapcsolódó jogok megsértése esetén benyújtott panaszokból vagy a jogérvényesítés céljából indított eljárásokból eredő hátrányos következményektől, amennyiben e jogokat a nemzeti jog vagy kollektív szerződések írják elő.

13. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv hatálya alá tartozó jogok és kötelezettségek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, amennyiben e jogokat és kötelezettségeket a nemzeti jogban vagy kollektív szerződésekben biztosítják, illetve írják elő. Azon tagállamokban, ahol nincs jogszabályban meghatározott minimálbér, e szabályok hivatkozást tartalmazhatnak a kollektív szerződések végrehajtására vonatkozó szabályokban – adott esetben – előírt kártérítésre és/vagy szerződésen alapuló szankciókra, vagy kimerülhetnek ebben a hivatkozásban. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

14. cikk

Az információk közzététele

A tagállamok biztosítják, hogy a munkavállalók és a munkáltatók, köztük a kkv-k figyelmét felhívják az ezen irányelvet átültető nemzeti intézkedésekre, valamint az 1. cikkben meghatározott tárgyhoz kapcsolódó, már hatályban lévő vonatkozó rendelkezésekre.

15. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

A Bizottság a tagállamokkal és az uniós szintű szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően 2029. november 15-ig elvégzi ezen irányelv értékelését. A Bizottság ezt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását, és adott esetben jogalkotási módosításokat javasol.

16. cikk

A védelmi szint csökkentésének tilalma és a kedvezőbb feltételeket biztosító rendelkezések

(1)   Ez az irányelv nem képezhet jogalapot a munkavállalóknak a tagállamokban már biztosított védelem általános szintjének csökkentésére, ideértve különösen a minimálbérek csökkentését vagy eltörlését.

(2)   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon előjogát, hogy a munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be, vagy a munkavállalókra nézve kedvezőbb kollektív szerződések alkalmazását szorgalmazzák vagy engedélyezzék. Ez nem értelmezhető úgy, hogy a tagállamok nem növelhetik a jogszabályban meghatározott minimálbéreket.

(3)   Ez az irányelv nem sérti az Unió egyéb jogi aktusai által a munkavállalók számára biztosított jogokat.

17. cikk

Átültetés és végrehajtás

(1)   A tagállamok elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2024. november 15-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   A tagállamok nemzeti jogukkal és gyakorlatukkal összhangban megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy ezen irányelv végrehajtása céljából biztosítsák a szociális partnerek hatékony bevonását. E célból megbízhatják a szociális partnereket az említett – teljeskörű vagy részleges – végrehajtással, ideértve a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban egy cselekvési terv kidolgozása tekintetében is, amennyiben a szociális partnerek ezt közösen kérik. Ennek során a tagállamok megtesznek minden szükséges lépést annak érdekében, hogy az ezen irányelv által meghatározott kötelezettségek mindenkor teljesüljenek.

(4)   A (2) bekezdésben említett tájékoztatásnak tartalmaznia kell a szociális partnerek ezen irányelv végrehajtásába való bevonásának leírását.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

19. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2022. október 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  A 2021. március 25-i vélemény (HL C 220., 2021.6.9., 106. o.).

1

(2)  A 2021. március 19-i vélemény (HL C 175., 2021.5.7., 89. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament 2022. szeptember 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. október 4-i határozata.

3

(4)  
  HL C 326., 2012.10.26., 391. o.

4

(5)  A Tanács (EU) 2020/1512 határozata (2020. október 13.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 344., 2020.10.19., 22. o.).

5

(6)  A Tanács 2007/431/EK határozata (2007. június 7.) a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményének az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról (HL L 161., 2007.6.22., 63. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 593/2008/EK rendelete (2008. június 17.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) (HL L 177., 2008.7.4., 6. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/240 rendelete (2021. február 10.) a Technikai Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

14

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/48

---

A TANÁCS (EU) 2022/2042 RENDELETE

(2022. október 24.)

a Guineai Köztársasággal szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1284/2009/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat (1) módosításáról szóló, 2022. október 24-i (KKBP) 2022/2052 tanácsi határozatra,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság együttes javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1284/2009/EU tanácsi rendelet (2) végrehajtja a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP tanácsi határozatban előírt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az 1284/2009/EU tanácsi rendelet (2) végrehajtja a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP tanácsi határozatban előírt intézkedéseket.

| (2) | A (KKBP) 2022/2052 határozat módosítja a 2010/638/KKBP határozat címét. |
| --- | --- |

(2)

A (KKBP) 2022/2052 határozat módosítja a 2010/638/KKBP határozat címét.

| (3) | A (KKBP) 2022/2052 határozat végrehajtásához ezért uniós szintű szabályozás szükséges, különösen a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(3)

A (KKBP) 2022/2052 határozat végrehajtásához ezért uniós szintű szabályozás szükséges, különösen a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása biztosítása céljából.

| (4) | Az 1284/2009/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Az 1284/2009/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1284/2009/EU rendelet címének helyébe a következő cím lép:

„A Tanács 1284/2009/EU rendelete (2009. december 22.) a guineai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2022. október 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Lásd e Hivatalos Lap 74. oldalát.

1

(2)  A Tanács 1284/2009/EU rendelete (2009. december 22.) a Guineai Köztársasággal szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről (HL L 346., 2009.12.23., 26. o.).

2

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/50

---

A TANÁCS (EU) 2022/2043 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. október 24.)

a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/1755 rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2015. október 1-jei (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. október 1-jén elfogadta az (EU) 2015/1755 rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. október 1-jén elfogadta az (EU) 2015/1755 rendeletet.

| (2) | A Tanács által elvégzett felülvizsgálat alapján három személyt törölni kell a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek az (EU) 2015/1755 rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékéből. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács által elvégzett felülvizsgálat alapján három személyt törölni kell a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek az (EU) 2015/1755 rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékéből.

| (3) | Az (EU) 2015/1755 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/1755 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/1755 rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2022. október 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  
  HL L 257., 2015.10.2., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2015/1755 rendelet I. mellékletében (A 2. cikkben említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke) a következő bejegyzéseket törölni kell:

| — | 1. bejegyzés (Godefroid BIZIMANA); |
| --- | --- |

—

1. bejegyzés (Godefroid BIZIMANA);

| — | 2. bejegyzés (Gervais NDIRAKOBUCA, más néven: NDAKUGARIKA); |
| --- | --- |

—

2. bejegyzés (Gervais NDIRAKOBUCA, más néven: NDAKUGARIKA);

| — | 4. bejegyzés (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

4. bejegyzés (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2044 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. október 18.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Roero” [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta a „Roero” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Olaszország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta a „Roero” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Olaszország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Roero” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 170., 2022.4.25., 21. o.

2

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/53

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2045 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. október 18.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Chianti Classico” [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 216/2011/EU rendelettel (2) és a 267/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) módosított 2446/2000/EK bizottsági rendelet (4) alapján bejegyzett „Chianti Classico” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 216/2011/EU rendelettel (2) és a 267/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) módosított 2446/2000/EK bizottsági rendelet (4) alapján bejegyzett „Chianti Classico” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Chianti Classico” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 216/2011/EU rendelete (2011. március 1.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Chianti Classico [OEM]) (HL L 59., 2011.3.4., 17. o.).

2

(3)  A Bizottság 267/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 18.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Chianti Classico [OEM]) (HL L 82., 2013.3.22., 38. o.).

3

(4)  A Bizottság 2446/2000/EK rendelete (2000. november 6.) egyes neveknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben foglalt, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 281., 2000.11.7., 12. o.).

4

(5)  
  HL C 234., 2022.6.17., 14. o.

5

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/55

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2046 RENDELETE

(2022. október 24.)

az 1408/2013/EU rendelet mellékleteinek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az ahhoz csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek figyelembevétele céljából történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1588 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet (2) I. és II. melléklete meghatározza a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak bármely, három pénzügyi évet felölelő időszakban nyújtott, csekély összegű támogatások halmozott összegének az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében, illetve 3. cikkének (3a) bekezdésében említett, tagállamonkénti felső határát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet (2) I. és II. melléklete meghatározza a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak bármely, három pénzügyi évet felölelő időszakban nyújtott, csekély összegű támogatások halmozott összegének az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében, illetve 3. cikkének (3a) bekezdésében említett, tagállamonkénti felső határát.

| (2) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (3) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás), amelynek az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a szerves részét képezi, 2020. február 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(2)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (3) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás), amelynek az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a szerves részét képezi, 2020. február 1-jén hatályba lépett.

| (3) | A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében előírt átmeneti időszak, amelynek során az uniós jog nagyrészt alkalmazandó maradt Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában, 2020. december 31-én lejárt. |
| --- | --- |

(3)

A kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében előírt átmeneti időszak, amelynek során az uniós jog nagyrészt alkalmazandó maradt Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában, 2020. december 31-én lejárt.

| (4) | A jegyzőkönyv 10. cikke azonban úgy rendelkezik, hogy az e jegyzőkönyv 5. mellékletében felsorolt egyes uniós jogi rendelkezések alkalmazandók az Egyesült Királyságra a mezőgazdasági termékek Észak-Írország és az Unió közötti kereskedelmét érintő intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyv 10. cikke azonban úgy rendelkezik, hogy az e jegyzőkönyv 5. mellékletében felsorolt egyes uniós jogi rendelkezések alkalmazandók az Egyesült Királyságra a mezőgazdasági termékek Észak-Írország és az Unió közötti kereskedelmét érintő intézkedések tekintetében.

| (5) | Az 1408/2013/EU rendelet szerepel az említett rendelkezések között. |
| --- | --- |

(5)

Az 1408/2013/EU rendelet szerepel az említett rendelkezések között.

| (6) | A kilépésről rendelkező megállapodás és a jegyzőkönyv rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében a halmozott összegeknek az 1408/2013/EU rendelet mellékleteiben az Egyesült Királyság egészére vonatkozóan meghatározott felső határa helyett a kizárólag Észak-Írországra vonatkozó megfelelő összegeket kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(6)

A kilépésről rendelkező megállapodás és a jegyzőkönyv rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében a halmozott összegeknek az 1408/2013/EU rendelet mellékleteiben az Egyesült Királyság egészére vonatkozóan meghatározott felső határa helyett a kizárólag Észak-Írországra vonatkozó megfelelő összegeket kell feltüntetni.

| (7) | Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az Észak-Írországra vonatkozó halmozott összegek felső határának ugyanazon a számítási módszeren kell alapulnia, mint amelyet az említett mellékletek kidolgozásakor a tagállamok esetében alkalmaztak. |
| --- | --- |

(7)

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az Észak-Írországra vonatkozó halmozott összegek felső határának ugyanazon a számítási módszeren kell alapulnia, mint amelyet az említett mellékletek kidolgozásakor a tagállamok esetében alkalmaztak.

| (8) | Az 1408/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az 1408/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1408/2013/EU rendelet módosításai

Az 1408/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a harmadik országokba vagy tagállamokba (*1) irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatás, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a harmadik országokba vagy tagállamokba (*1) irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatás, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás;

*1

(*1)  Mivel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodáshoz (HL C 384. I., 2019.11.12.) csatolt jegyzőkönyv 10. cikkével és 5. mellékletével összhangban az állami támogatásra vonatkozó egyes uniós jogi rendelkezések az Észak-Írország és az Unió közötti kereskedelmet érintő intézkedések tekintetében továbbra is alkalmazandók az Egyesült Királyságra, az e rendeletben a tagállamokra történő bármely hivatkozást a tagállamokra, illetve Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra történő hivatkozásként kell érteni.”
  "

*1

| 2. | Az I. mellékletben az Egyesült Királyságnak nyújtott csekély összegű támogatások halmozott összegének felső határát meghatározó sor helyébe a következő szöveg lép:

  „Egyesült Királyság, Észak-Írország tekintetében 29 741 417
  ”. |
| --- | --- |

2.

Az I. mellékletben az Egyesült Királyságnak nyújtott csekély összegű támogatások halmozott összegének felső határát meghatározó sor helyébe a következő szöveg lép:

„Egyesült Királyság, Észak-Írország tekintetében 29 741 417
  ”.

| 3. | A II. mellékletben az Egyesült Királyságnak nyújtott csekély összegű támogatások halmozott összegének felső határát meghatározó sor helyébe a következő szöveg lép:

  „Egyesült Királyság, Észak-Írország tekintetében 35 689 700.” |
| --- | --- |

3.

A II. mellékletben az Egyesült Királyságnak nyújtott csekély összegű támogatások halmozott összegének felső határát meghatározó sor helyébe a következő szöveg lép:

„Egyesült Királyság, Észak-Írország tekintetében 35 689 700.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 248., 2015.9.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.).

2

(3)  
  HL C 384. I, 2019.11.12.

3

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/57

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2047 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. október 24.)

az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba történő behozatalával foglalkozó egyes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében történő helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 48. cikke (3) bekezdésére és 57. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2325 bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. melléklete meghatározza az egyenértékűség szempontjából elismert és harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiállítására jogosult ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervezetek jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2325 bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. melléklete meghatározza az egyenértékűség szempontjából elismert és harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiállítására jogosult ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervezetek jegyzékét.

| (2) | Az 1235/2008/EK bizottsági rendelet (3) IV. melléklete Bahrein tekintetében a D termékkategória kapcsán elismerte az „Ecocert SA”-t. Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete azonban tévesen üresen hagyta a Bahreinre vonatkozó sor D termékkategóriára vonatkozó rovatát. Ezt a hibát helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az 1235/2008/EK bizottsági rendelet (3) IV. melléklete Bahrein tekintetében a D termékkategória kapcsán elismerte az „Ecocert SA”-t. Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete azonban tévesen üresen hagyta a Bahreinre vonatkozó sor D termékkategóriára vonatkozó rovatát. Ezt a hibát helyesbíteni kell.

| (3) | Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete tévesen sorolta fel a „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)”-t Costa Ricában az A termékkategória tekintetében elismert szervként. Ezenkívül az ellenőrző szerv nem szolgáltatott adatokat azon terméktípusokról, amelyeket Costa Ricában a D termékkategóriában tanúsítani kíván, ezért az említett termékkategória tekintetében való elismerése nem volt helyénvaló. A vonatkozó bejegyzést helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete tévesen sorolta fel a „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)”-t Costa Ricában az A termékkategória tekintetében elismert szervként. Ezenkívül az ellenőrző szerv nem szolgáltatott adatokat azon terméktípusokról, amelyeket Costa Ricában a D termékkategóriában tanúsítani kíván, ezért az említett termékkategória tekintetében való elismerése nem volt helyénvaló. A vonatkozó bejegyzést helyesbíteni kell.

| (4) | Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletet a fentieknek megfelelően helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletet a fentieknek megfelelően helyesbíteni kell.

| (5) | Az „Ecocert SA” elismerésének földrajzi hatályát a rendelet tévesen korlátozta. A Bahreinre a D termékkategória tekintetében vonatkozó hibát ezért visszamenőleges hatállyal, az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet hatálybalépésének időpontjától kell helyesbíteni. A „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” elismerése tévedésből vonatkozott Costa Ricában az A és D termékkategóriára. Ezért ezt a hibát is visszamenőleges hatállyal, az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet hatálybalépésének időpontjától kell helyesbíteni. |
| --- | --- |

(5)

Az „Ecocert SA” elismerésének földrajzi hatályát a rendelet tévesen korlátozta. A Bahreinre a D termékkategória tekintetében vonatkozó hibát ezért visszamenőleges hatállyal, az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet hatálybalépésének időpontjától kell helyesbíteni. A „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” elismerése tévedésből vonatkozott Costa Ricában az A és D termékkategóriára. Ezért ezt a hibát is visszamenőleges hatállyal, az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet hatálybalépésének időpontjától kell helyesbíteni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2325 rendelet II. mellékletét e rendelet mellékletének megfelelően kell helyesbíteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 150., 2018.6.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelete (2021. december 16.) az ökológiai termékek Unióba történő behozatala tekintetében a 834/2007/EK tanácsi rendelet 33. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján elismert harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékének az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti összeállításáról (HL L 465., 2021.12.29., 8. o.).

2

(3)  A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 334., 2008.12.12., 25. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/2325 rendelet II. melléklete a következőképpen kerül helyesbítésre:

| 1. | az „Ecocert SA” -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontjában a Bahreinre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| „BH-BIO-154 | Bahrein | x | x | – | x | – | –” |

1.

az „Ecocert SA” -ra vonatkozó bejegyzés 3. pontjában a Bahreinre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

„BH-BIO-154

Bahrein

x

x

–

x

–

–”

| 2. | a „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” -re vonatkozó bejegyzés 3. pontjában a Costa Ricára vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| „CR-BIO-144 | Costa Rica | – | – | – | – | x | –” |

2.

a „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” -re vonatkozó bejegyzés 3. pontjában a Costa Ricára vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

„CR-BIO-144

Costa Rica

–

–

–

–

x

–”

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2048 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. október 24.)

az L-(+)-tejsav 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel az L-(+)-tejsav. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel az L-(+)-tejsav.

| (2) | Sor került az L-(+)-tejsavnak az 528/2012/EU rendelet V. melléklete szerinti 6. terméktípusba (termékek eltarthatóságát biztosító tartósítószerek) tartozó biocid termékekben való felhasználás tekintetében történő értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került az L-(+)-tejsavnak az 528/2012/EU rendelet V. melléklete szerinti 6. terméktípusba (termékek eltarthatóságát biztosító tartósítószerek) tartozó biocid termékekben való felhasználás tekintetében történő értékelésére.

| (3) | Az ügyben Németországot jelölték ki referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2020. szeptember 3-án benyújtotta értékelő jelentését és következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség). |
| --- | --- |

(3)

Az ügyben Németországot jelölték ki referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2020. szeptember 3-án benyújtotta értékelő jelentését és következtetéseit az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség).

| (4) | Az 528/2012/EU rendelet 75. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a biocid termékekkel foglalkozó bizottság dolgozza ki az Ügynökség hatóanyagok jóváhagyására irányuló kérelmekkel kapcsolatos véleményét. Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2021. június 15-én elfogadta az Ügynökség véleményét (3), amelynél figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2012/EU rendelet 75. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a biocid termékekkel foglalkozó bizottság dolgozza ki az Ügynökség hatóanyagok jóváhagyására irányuló kérelmekkel kapcsolatos véleményét. Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2021. június 15-én elfogadta az Ügynökség véleményét (3), amelynél figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | Az említett vélemény szerint a 6. terméktípusba tartozó, L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az említett vélemény szerint a 6. terméktípusba tartozó, L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (6) | Figyelembe véve az Ügynökség véleményét, helyénvaló jóváhagyni az L-(+)-tejsav bizonyos feltételek betartása mellett történő felhasználását a 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben. |
| --- | --- |

(6)

Figyelembe véve az Ügynökség véleményét, helyénvaló jóváhagyni az L-(+)-tejsav bizonyos feltételek betartása mellett történő felhasználását a 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben.

| (7) | mivel az L-(+)-tejsavat az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) VI. mellékletének 3. részében meghatározottak szerint a bőrmarás/-irritáció tekintetében az 1C. alkategóriába, valamint a szemkárosodás és -irritáció tekintetében az 1. kategóriába sorolják, a hatóanyaggal bőrmarást/-irritációt vagy szemkárosodást/-irritációt okozó anyagként történő besorolást eredményező koncentrációban kezelt vagy azt ilyen koncentrációban tartalmazó anyagok és keverékek forgalomba hozataláért felelős személynek biztosítania kell, hogy a lakosságot érő expozíciót megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják. |
| --- | --- |

(7)

mivel az L-(+)-tejsavat az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) VI. mellékletének 3. részében meghatározottak szerint a bőrmarás/-irritáció tekintetében az 1C. alkategóriába, valamint a szemkárosodás és -irritáció tekintetében az 1. kategóriába sorolják, a hatóanyaggal bőrmarást/-irritációt vagy szemkárosodást/-irritációt okozó anyagként történő besorolást eredményező koncentrációban kezelt vagy azt ilyen koncentrációban tartalmazó anyagok és keverékek forgalomba hozataláért felelős személynek biztosítania kell, hogy a lakosságot érő expozíciót megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják.

| (8) | mivel az L-(+)-tejsav az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében meghatározottak szerint teljesíti a légutakra maró hatásúként történő besorolás kritériumait, a hatóanyaggal a légutakra maró hatású anyagként történő besorolást eredményező koncentrációban kezelt vagy azt ilyen koncentrációban tartalmazó anyagok és keverékek forgalomba hozataláért felelős személynek biztosítania kell, hogy a lakosságot érő expozíciót megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják. |
| --- | --- |

(8)

mivel az L-(+)-tejsav az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében meghatározottak szerint teljesíti a légutakra maró hatásúként történő besorolás kritériumait, a hatóanyaggal a légutakra maró hatású anyagként történő besorolást eredményező koncentrációban kezelt vagy azt ilyen koncentrációban tartalmazó anyagok és keverékek forgalomba hozataláért felelős személynek biztosítania kell, hogy a lakosságot érő expozíciót megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják.

| (9) | Az L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek kezelt árucikkekben való biztonságos használatának garantálása, valamint annak érdekében, hogy a kezelt árucikkek felhasználói megalapozott döntést hozhassanak, az L-(+)-tejsavval kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozataláért felelős személyeknek gondoskodniuk kell arról, hogy a kezelt árucikk címkéjén szerepeljenek az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információk. Ezen túlmenően az illetékes tagállami hatóságoknak, illetve uniós engedély esetében a Bizottságnak az L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek jellemzőinek összefoglalójában meg kell határozniuk a kezelt árucikkek címkéjén az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdése e) pontjának megfelelően feltüntetendő releváns használati utasítást és óvintézkedéseket. |
| --- | --- |

(9)

Az L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek kezelt árucikkekben való biztonságos használatának garantálása, valamint annak érdekében, hogy a kezelt árucikkek felhasználói megalapozott döntést hozhassanak, az L-(+)-tejsavval kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozataláért felelős személyeknek gondoskodniuk kell arról, hogy a kezelt árucikk címkéjén szerepeljenek az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információk. Ezen túlmenően az illetékes tagállami hatóságoknak, illetve uniós engedély esetében a Bizottságnak az L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek jellemzőinek összefoglalójában meg kell határozniuk a kezelt árucikkek címkéjén az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdése e) pontjának megfelelően feltüntetendő releváns használati utasítást és óvintézkedéseket.

| (10) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(10)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (11) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy az L-(+)-tejsavat a 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság véleménye az L-(+)-tejsav hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről, terméktípus: 6., ECHA/BPC/280/2021, elfogadás időpontja: 2021. június 15.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-tejsav | IUPAC-név:
  (2S)-2-hidroxipropánsav
  EK-szám: 201-196-2
  CAS-szám: 79-33-4 | ≥ 955 g/kg (száraz tömeg) | 2023. november 1. | 2033. október 31. | 6 | A biocid termékek engedélyezésének feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése (2) nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

L-(+)-tejsav

IUPAC-név:

(2S)-2-hidroxipropánsav

EK-szám: 201-196-2

CAS-szám: 79-33-4

≥ 955 g/kg (száraz tömeg)

2023. november 1.

2033. október 31.

6

A biocid termékek engedélyezésének feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése (2) nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  a) | ipari és foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

a)

ipari és foglalkozásszerű felhasználók;

| b) | nem foglalkozásszerű felhasználók. |
| --- | --- |

b)

nem foglalkozásszerű felhasználók.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltételei a következők:

| 1. | Az L-(+)-tejsavval olyan koncentrációban kezelt vagy azt olyan koncentrációban tartalmazó anyag vagy keverék forgalomba hozataláért felelős személynek, amely az anyag vagy keverék alábbiak szerinti besoroláshoz vezet:






  a) | bőrmarással/-irritációval vagy szemkárosodással/-irritációval kapcsolatos helyi hatások, az 1272/2008/EK rendelettel összhangban biztosítania kell, hogy a lakosság expozícióját megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják zselészerű formuláció, adagolóval ellátott csomagolás vagy magától feloldódó bevonatot tartalmazó csomagolás alkalmazását; |
| --- | --- | --- |

1.

Az L-(+)-tejsavval olyan koncentrációban kezelt vagy azt olyan koncentrációban tartalmazó anyag vagy keverék forgalomba hozataláért felelős személynek, amely az anyag vagy keverék alábbiak szerinti besoroláshoz vezet:

a)

bőrmarással/-irritációval vagy szemkárosodással/-irritációval kapcsolatos helyi hatások, az 1272/2008/EK rendelettel összhangban biztosítania kell, hogy a lakosság expozícióját megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják zselészerű formuláció, adagolóval ellátott csomagolás vagy magától feloldódó bevonatot tartalmazó csomagolás alkalmazását;

| b) | a légutakra gyakorolt maró hatás tekintetében fennálló akut toxicitás, az 1272/2008/EK rendelettel összhangban biztosítania kell, hogy a lakosság levegő útján történő expozícióját megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a következőket feltüntető címke alkalmazását: a kezelt területre kizárólag annak megszáradását követően szabad belépni, illetve az anyag nem alkalmazható a lakosság jelenlétében/közelében. |
| --- | --- |

b)

a légutakra gyakorolt maró hatás tekintetében fennálló akut toxicitás, az 1272/2008/EK rendelettel összhangban biztosítania kell, hogy a lakosság levegő útján történő expozícióját megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésekkel minimalizálják. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a következőket feltüntető címke alkalmazását: a kezelt területre kizárólag annak megszáradását követően szabad belépni, illetve az anyag nem alkalmazható a lakosság jelenlétében/közelében.

| 2. | Az L-(+)-tejsavval kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalomba hozataláért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat. |
| --- | --- |

2.

Az L-(+)-tejsavval kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalomba hozataláért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

| 3. | Az illetékes tagállami hatóságoknak, illetve uniós engedély esetében a Bizottságnak az L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek jellemzőinek összefoglalójában meg kell határozniuk a kezelt árucikkek címkéjén az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdése e) pontjának megfelelően feltüntetendő releváns használati utasítást és óvintézkedéseket. |
| --- | --- |

3.

Az illetékes tagállami hatóságoknak, illetve uniós engedély esetében a Bizottságnak az L-(+)-tejsavat tartalmazó biocid termékek jellemzőinek összefoglalójában meg kell határozniuk a kezelt árucikkek címkéjén az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdése e) pontjának megfelelően feltüntetendő releváns használati utasítást és óvintézkedéseket.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

(2)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság véleménye az L-(+)-tejsav hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről, terméktípus: 6., ECHA/BPC/280/2021, elfogadás időpontja: 2021. június 15.

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/64

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2049 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. október 24.)

az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba való behozatala terén illetékes egyes ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 48. cikke (3) bekezdésére és 57. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2325 bizottsági végrehajtási rendelet (2) I. melléklete meghatározza azon harmadik országok jegyzékét, amelyek a mezőgazdasági termékek ökológiai termelése tekintetében a 834/2007/EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott termelési rendszerekkel és ellenőrzési intézkedésekkel egyenértékűnek elismert termelési rendszereket és ellenőrzési intézkedéseket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2325 bizottsági végrehajtási rendelet (2) I. melléklete meghatározza azon harmadik országok jegyzékét, amelyek a mezőgazdasági termékek ökológiai termelése tekintetében a 834/2007/EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott termelési rendszerekkel és ellenőrzési intézkedésekkel egyenértékűnek elismert termelési rendszereket és ellenőrzési intézkedéseket alkalmaznak.

| (2) | India arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy illetékes hatósága felfüggesztette a „TQ Cert Services Private Limited” ellenőrző szervet, ezért az említett ellenőrző szervet törölni kell az India által elismert ellenőrző szervek jegyzékéből. |
| --- | --- |

(2)

India arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy illetékes hatósága felfüggesztette a „TQ Cert Services Private Limited” ellenőrző szervet, ezért az említett ellenőrző szervet törölni kell az India által elismert ellenőrző szervek jegyzékéből.

| (3) | Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete meghatározza az egyenértékűség szempontjából elismert és a harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiállítására jogosult ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét. Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet elfogadása óta a Bizottsághoz beérkezett új információk és kérelmek fényében a szóban forgó jegyzékben bizonyos változtatásokat kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete meghatározza az egyenértékűség szempontjából elismert és a harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiállítására jogosult ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét. Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet elfogadása óta a Bizottsághoz beérkezett új információk és kérelmek fényében a szóban forgó jegyzékben bizonyos változtatásokat kell végrehajtani.

| (4) | Az Ökogazdálkodási Információs Rendszeren (OFIS) keresztül értesítések érkeztek olyan esetekre vonatkozóan, amikor a „Control Union Certifications” (BIO-149), az „Ecocert SA” (BIO-154), a „Lacon GmbH” (BIO-134) és a „OneCert International PVT Ltd” (BIO-152) szerv nem felelt meg az előírt követelményeknek. Ezek az értesítések számos, Indiában előállított és az említett ellenőrző szervek által ökológiaiként tanúsított termékszállítmány szennyezettségére vonatkoznak. Az érintett szállítmányok szennyezettségét olyan termékek és anyagok okozták, amelyek az Unióban nem engedélyezettek az ökológiai és/vagy a hagyományos termelésben, és a szennyezettség szintje meghaladta, illetve sok esetben jelentős mértékben meghaladta a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott szermaradék-határértékek szerinti szintet. Példaként említhetők a rákkeltő, mutagén és reprodukciót károsító etilén-oxiddal való szennyezettség esetei. |
| --- | --- |

(4)

Az Ökogazdálkodási Információs Rendszeren (OFIS) keresztül értesítések érkeztek olyan esetekre vonatkozóan, amikor a „Control Union Certifications” (BIO-149), az „Ecocert SA” (BIO-154), a „Lacon GmbH” (BIO-134) és a „OneCert International PVT Ltd” (BIO-152) szerv nem felelt meg az előírt követelményeknek. Ezek az értesítések számos, Indiában előállított és az említett ellenőrző szervek által ökológiaiként tanúsított termékszállítmány szennyezettségére vonatkoznak. Az érintett szállítmányok szennyezettségét olyan termékek és anyagok okozták, amelyek az Unióban nem engedélyezettek az ökológiai és/vagy a hagyományos termelésben, és a szennyezettség szintje meghaladta, illetve sok esetben jelentős mértékben meghaladta a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott szermaradék-határértékek szerinti szintet. Példaként említhetők a rákkeltő, mutagén és reprodukciót károsító etilén-oxiddal való szennyezettség esetei.

| (5) | Ezen túlmenően az említett ellenőrző szervek nem bizonyították, hogy az ellenőrzésük alatt behozott ökológiai termékeket a 834/2007/EK rendeletben, valamint a 889/2008/EK (5) és az 1235/2008/EK bizottsági rendeletben (6) megállapítottakkal egyenértékű termelési szabályoknak és ellenőrzési intézkedéseknek megfelelően állították elő. |
| --- | --- |

(5)

Ezen túlmenően az említett ellenőrző szervek nem bizonyították, hogy az ellenőrzésük alatt behozott ökológiai termékeket a 834/2007/EK rendeletben, valamint a 889/2008/EK (5) és az 1235/2008/EK bizottsági rendeletben (6) megállapítottakkal egyenértékű termelési szabályoknak és ellenőrzési intézkedéseknek megfelelően állították elő.

| (6) | A szóban forgó ellenőrző szervek továbbá nem hoztak korrekciós intézkedéseket az észlelt szabálytalanságokra és jogsértésekre válaszul. |
| --- | --- |

(6)

A szóban forgó ellenőrző szervek továbbá nem hoztak korrekciós intézkedéseket az észlelt szabálytalanságokra és jogsértésekre válaszul.

| (7) | Mindezen okokból kifolyólag, valamint az (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (7) 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának iv., v. és vii. alpontjával összhangban a „Control Union Certifications”, az „Ecocert SA”, a „Lacon GmbH” és az „OneCert International PVT Ltd” ellenőrző szervet indokolt törölni a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdése szerinti egyenértékűség szempontjából India tekintetében elismert ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékéből. |
| --- | --- |

(7)

Mindezen okokból kifolyólag, valamint az (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (7) 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának iv., v. és vii. alpontjával összhangban a „Control Union Certifications”, az „Ecocert SA”, a „Lacon GmbH” és az „OneCert International PVT Ltd” ellenőrző szervet indokolt törölni a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (3) bekezdése szerinti egyenértékűség szempontjából India tekintetében elismert ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékéből.

| (8) | Az „A CERT European Organization for Certification S.A.” a címének megváltozásáról értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(8)

Az „A CERT European Organization for Certification S.A.” a címének megváltozásáról értesítette a Bizottságot.

| (9) | A „BioGro New Zealand Limited” az elismerésének visszavonására irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz minden olyan harmadik országra vonatkozóan, amely tekintetében az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelettel összhangban elismerték; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet. |
| --- | --- |

(9)

A „BioGro New Zealand Limited” az elismerésének visszavonására irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz minden olyan harmadik országra vonatkozóan, amely tekintetében az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelettel összhangban elismerték; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet.

| (10) | A „Bureau Veritas Certification France SAS” az internetcímének megváltozásáról értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(10)

A „Bureau Veritas Certification France SAS” az internetcímének megváltozásáról értesítette a Bizottságot.

| (11) | Az „Ecocert SA” a nevének módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy indokolt a szóban forgó ellenőrző szerv nevét „Ecocert SAS”-ra cserélni. |
| --- | --- |

(11)

Az „Ecocert SA” a nevének módosítását kérelmezte a Bizottságnál, amely megvizsgálta a kérelmet. A kapott információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy indokolt a szóban forgó ellenőrző szerv nevét „Ecocert SAS”-ra cserélni.

| (12) | Az IOAS akkreditáló testület tájékoztatta a Bizottságot a „FairCert Certification Services Pvt Ltd” ellenőrző szerv tekintetében megadott akkreditációjának visszavonásáról. A Bizottság felkérte az ellenőrző szervet, hogy nyújtson be érvényes akkreditálási okiratot, és időben tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket. A „FairCert Certification Services Pvt Ltd” azonban nem válaszolt kielégítő módon az e célra kitűzött határidőn belül. Végezetül a „FairCert Certification Services Pvt Ltd” nem közölte a Bizottsággal a technikai dokumentációjára vonatkozó valamennyi információt. E három okból kifolyólag és az (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontjával összhangban a „FairCert Certification Services Pvt Ltd” szervet valamennyi harmadik ország tekintetében törölni kell az ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. mellékletében foglalt jegyzékéből. |
| --- | --- |

(12)

Az IOAS akkreditáló testület tájékoztatta a Bizottságot a „FairCert Certification Services Pvt Ltd” ellenőrző szerv tekintetében megadott akkreditációjának visszavonásáról. A Bizottság felkérte az ellenőrző szervet, hogy nyújtson be érvényes akkreditálási okiratot, és időben tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket. A „FairCert Certification Services Pvt Ltd” azonban nem válaszolt kielégítő módon az e célra kitűzött határidőn belül. Végezetül a „FairCert Certification Services Pvt Ltd” nem közölte a Bizottsággal a technikai dokumentációjára vonatkozó valamennyi információt. E három okból kifolyólag és az (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontjával összhangban a „FairCert Certification Services Pvt Ltd” szervet valamennyi harmadik ország tekintetében törölni kell az ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. mellékletében foglalt jegyzékéből.

| (13) | A „Kiwa Sativa” az internetcímének megváltozásáról értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(13)

A „Kiwa Sativa” az internetcímének megváltozásáról értesítette a Bizottságot.

| (14) | A „Lacon GmbH” az elismerésének visszavonására irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz minden olyan harmadik országra vonatkozóan, amely tekintetében az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletben elismerték; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet. |
| --- | --- |

(14)

A „Lacon GmbH” az elismerésének visszavonására irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz minden olyan harmadik országra vonatkozóan, amely tekintetében az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletben elismerték; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet.

| (15) | A „LETIS S.A.” kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az elismerésének Afganisztán, Azerbajdzsán, Belarusz, az Egyesült Arab Emírségek, Egyiptom, Elefántcsontpart, Etiópia, Irán, Kazahsztán, Kirgizisztán, Marokkó, Moldova, Oroszország, Pakisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna és Üzbegisztán tekintetében történő visszavonására vonatkozóan; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet. |
| --- | --- |

(15)

A „LETIS S.A.” kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az elismerésének Afganisztán, Azerbajdzsán, Belarusz, az Egyesült Arab Emírségek, Egyiptom, Elefántcsontpart, Etiópia, Irán, Kazahsztán, Kirgizisztán, Marokkó, Moldova, Oroszország, Pakisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna és Üzbegisztán tekintetében történő visszavonására vonatkozóan; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet.

| (16) | Az IOAS akkreditáló testület tájékoztatta a Bizottságot a „LETIS S.A.” ellenőrző szerv tekintetében Törökországban megadott akkreditációjának visszavonásáról. A Bizottság felkérte az ellenőrző szervet, hogy nyújtson be érvényes akkreditálási okiratot Törökországra vonatkozóan, és időben tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket. A „LETIS S.A.” azonban nem válaszolt kielégítő módon az e célra kitűzött határidőn belül. E két okból kifolyólag és az (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontjával összhangban indokolt Törökország tekintetében visszavonni a „LETIS S.A.” elismerését. |
| --- | --- |

(16)

Az IOAS akkreditáló testület tájékoztatta a Bizottságot a „LETIS S.A.” ellenőrző szerv tekintetében Törökországban megadott akkreditációjának visszavonásáról. A Bizottság felkérte az ellenőrző szervet, hogy nyújtson be érvényes akkreditálási okiratot Törökországra vonatkozóan, és időben tegye meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket. A „LETIS S.A.” azonban nem válaszolt kielégítő módon az e célra kitűzött határidőn belül. E két okból kifolyólag és az (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontjával összhangban indokolt Törökország tekintetében visszavonni a „LETIS S.A.” elismerését.

| (17) | A „OneCert International PVT Ltd” a címének és az internetcímének megváltozásáról értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(17)

A „OneCert International PVT Ltd” a címének és az internetcímének megváltozásáról értesítette a Bizottságot.

| (18) | Az „Oregon Tilth” a Panama tekintetében megadott elismerésének visszavonását kérelmezte a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(18)

Az „Oregon Tilth” a Panama tekintetében megadott elismerésének visszavonását kérelmezte a Bizottságnál.

| (19) | Az „Organic Standard” az Oroszország tekintetében megadott elismerésének visszavonását kérelmezte a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(19)

Az „Organic Standard” az Oroszország tekintetében megadott elismerésének visszavonását kérelmezte a Bizottságnál.

| (20) | A „Soil Association Certification Limited” a tevékenységeinek önkéntes beszüntetésére irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz minden olyan harmadik országra vonatkozóan, amely tekintetében az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelettel összhangban elismerték; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet. |
| --- | --- |

(20)

A „Soil Association Certification Limited” a tevékenységeinek önkéntes beszüntetésére irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz minden olyan harmadik országra vonatkozóan, amely tekintetében az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelettel összhangban elismerték; a Bizottság megvizsgálta a kérelmet.

| (21) | A „Tse-Xin Organic Certification Corporation” a címének megváltozásáról értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(21)

A „Tse-Xin Organic Certification Corporation” a címének megváltozásáról értesítette a Bizottságot.

| (22) | Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (23) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2325 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

| 2. | A II. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 150., 2018.6.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelete (2021. december 16.) az ökológiai termékek Unióba történő behozatala tekintetében a 834/2007/EK tanácsi rendelet 33. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján elismert harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékének az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti összeállításáról (HL L 465., 2021.12.29., 8. o.).

2

(3)  A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június 28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 250., 2008.9.18., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról (HL L 334., 2008.12.12., 25. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2021/1342 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. május 27.) az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ökológiai termékek behozatalával kapcsolatos, a 834/2007/EK tanácsi rendelet 33. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti elismerés felügyelete érdekében a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek által megosztandó információkra vonatkozó szabályokkal, valamint az e felügyelet gyakorlása során hozandó intézkedésekkel való kiegészítéséről (HL L 292., 2021.8.16., 20. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/2325 rendelet I. mellékletében az Indiára vonatkozó bejegyzés 5. pontjában az IN-ORG-006 kódszámra vonatkozó sort el kell hagyni.

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/2325 rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az
  „A CERT European Organization for Certification S.A.”
  szervre vonatkozó bejegyzés 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | cím: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Görögország”. |
| --- | --- | --- |

1.

Az
  „A CERT European Organization for Certification S.A.”
  szervre vonatkozó bejegyzés 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„1.

cím: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Görögország”.

| 2. | A
  „BioGro New Zealand Limited”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A
  „BioGro New Zealand Limited”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni.

| 3. | A
  „Bureau Veritas Certification France SAS”
  szervre vonatkozó bejegyzés 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | Internetcím: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio”. |
| --- | --- | --- |

3.

A
  „Bureau Veritas Certification France SAS”
  szervre vonatkozó bejegyzés 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.

Internetcím: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio”.

| 4. | A
  „Control Union Certifications”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontjában található táblázatban az Indiára vonatkozó sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

A
  „Control Union Certifications”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontjában található táblázatban az Indiára vonatkozó sort el kell hagyni.

| 5. | Az
  „Ecocert SA”
  szervre vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:






  a) | az
  „Ecocert SA”
  név helyébe az
  „Ecocert SAS”
  név lép; |
| --- | --- | --- |

5.

Az
  „Ecocert SA”
  szervre vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

a)

az
  „Ecocert SA”
  név helyébe az
  „Ecocert SAS”
  név lép;

| b) | a 3. pontban található táblázatban az Indiára vonatkozó sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a 3. pontban található táblázatban az Indiára vonatkozó sort el kell hagyni.

| 6. | A
  „FairCert Certification Services Pvt Ltd”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A
  „FairCert Certification Services Pvt Ltd”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni.

| 7. | A
  „Kiwa Sativa”
  szervre vonatkozó bejegyzés 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | Internetcím: www.kiwa.com/pt”. |
| --- | --- | --- |

7.

A
  „Kiwa Sativa”
  szervre vonatkozó bejegyzés 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.

Internetcím: www.kiwa.com/pt”.

| 8. | A
  „Lacon GmbH”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A
  „Lacon GmbH”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni.

| 9. | A
  „LETIS SA”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:












  Kódszám | Harmadik ország | Termékkategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentína | – | – | x | x | – | – |
| BO-BIO-135 | Bolívia | x | – | – | x | – | – |
| BR-BIO-135 | Brazília | x | – | x | x | – | – |
| BZ-BIO-135 | Belize | x | – | x | x | – | – |
| CO-BIO-135 | Kolumbia | x | – | x | x | – | – |
| CR-BIO-135 | Costa Rica | – | – | x | – | – | – |
| DO-BIO-135 | Dominikai Köztársaság | x | – | x | x | – | – |
| EC-BIO-135 | Ecuador | x | – | – | x | – | – |
| GT-BIO-135 | Guatemala | x | – | x | x | – | – |
| HN-BIO-135 | Honduras | x | – | x | x | – | – |
| KY-BIO-135 | Kajmán-szigetek | x | – | – | x | – | – |
| MX-BIO-135 | Mexikó | x | – | – | – | – | – |
| PA-BIO-135 | Panama | x | – | x | x | – | – |
| PE-BIO-135 | Peru | x | – | x | – | – | – |
| PY-BIO-135 | Paraguay | x | – | – | x | – | – |
| SV-BIO-135 | Salvador | x | – | x | x | – | – |
| UY-BIO-135 | Uruguay | x | – | – | – | – | –”. |

9.

A
  „LETIS SA”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„3.

Érintett kódszámok, harmadik országok és termékkategóriák:

Kódszám

Harmadik ország

Termékkategória

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentína

–

–

x

x

–

–

BO-BIO-135

Bolívia

x

–

–

x

–

–

BR-BIO-135

Brazília

x

–

x

x

–

–

BZ-BIO-135

Belize

x

–

x

x

–

–

CO-BIO-135

Kolumbia

x

–

x

x

–

–

CR-BIO-135

Costa Rica

–

–

x

–

–

–

DO-BIO-135

Dominikai Köztársaság

x

–

x

x

–

–

EC-BIO-135

Ecuador

x

–

–

x

–

–

GT-BIO-135

Guatemala

x

–

x

x

–

–

HN-BIO-135

Honduras

x

–

x

x

–

–

KY-BIO-135

Kajmán-szigetek

x

–

–

x

–

–

MX-BIO-135

Mexikó

x

–

–

–

–

–

PA-BIO-135

Panama

x

–

x

x

–

–

PE-BIO-135

Peru

x

–

x

–

–

–

PY-BIO-135

Paraguay

x

–

–

x

–

–

SV-BIO-135

Salvador

x

–

x

x

–

–

UY-BIO-135

Uruguay

x

–

–

–

–

–”.

| 10. | A
  „OneCert International PVT Ltd”
  szervre vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:






  a) | az 1. és a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | cím: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, India |
| --- | --- | --- | --- |

10.

A
  „OneCert International PVT Ltd”
  szervre vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

a)

az 1. és a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

cím: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, India

| 2. | Internetcím: www.onecertinternational.com”; |
| --- | --- |

2.

Internetcím: www.onecertinternational.com”;

| b) | a 3. pontban található táblázatban az Indiára vonatkozó sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a 3. pontban található táblázatban az Indiára vonatkozó sort el kell hagyni.

| 11. | Az
  „Oregon Tilth”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontjában található táblázatban a Panamára vonatkozó sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

11.

Az
  „Oregon Tilth”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontjában található táblázatban a Panamára vonatkozó sort el kell hagyni.

| 12. | Az
  „Organic Standard”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontjában található táblázatban az Oroszországra vonatkozó sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

Az
  „Organic Standard”
  szervre vonatkozó bejegyzés 3. pontjában található táblázatban az Oroszországra vonatkozó sort el kell hagyni.

| 13. | A
  „Soil Association Certification Limited”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni. |
| --- | --- |

13.

A
  „Soil Association Certification Limited”
  szervre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni.

| 14. | A
  „Tse-Xin Organic Certification Corporation”
  szervre vonatkozó bejegyzés 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | cím: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.” |
| --- | --- | --- |

14.

A
  „Tse-Xin Organic Certification Corporation”
  szervre vonatkozó bejegyzés 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„1.

cím: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.”

---

HATÁROZATOK

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/70

---

A TANÁCS (EU) 2022/2050 HATÁROZATA

(2022. október 18.)

a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),

tekintettel az osztrák kormány javaslataira,

mivel:

| (1) | A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

| (2) | A Tanács 2020. február 17-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/235 határozatot (2). A Tanács 2022. június 21-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának kinevezéséről szóló (EU) 2022/1000 határozatot (3). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2020. február 17-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről szóló (EU) 2020/235 határozatot (2). A Tanács 2022. június 21-én elfogadta a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának kinevezéséről szóló (EU) 2022/1000 határozatot (3).

| (3) | A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett Christopher DREXLER lemondását követően. |
| --- | --- |

(3)

A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett Christopher DREXLER lemondását követően.

| (4) | Hannes WENINGER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett. |
| --- | --- |

(4)

Hannes WENINGER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett.

| (5) | Az osztrák kormány Werner AMON-t, aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (Stájerország tartományi kormányának tagja), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig. |
| --- | --- |

(5)

Az osztrák kormány Werner AMON-t, aki regionális testületet képvisel és valamely regionális testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (Stájerország tartományi kormányának tagja), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig.

| (6) | Az osztrák kormány Thomas STEINER-t, aki helyi testületet képvisel és valamely helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadt települési tanácsának tagja), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- |

(6)

Az osztrák kormány Thomas STEINER-t, aki helyi testületet képvisel és valamely helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadt települési tanácsának tagja), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig a következő személyeket, akik regionális vagy helyi testületet képviselnek és választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, kinevezi a Régiók Bizottsága:

| a) | tagjává:






  — | Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (Stájerország tartományi kormányának tagja), |
| --- | --- | --- |

a)

tagjává:

—

Werner AMON, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (Stájerország tartományi kormányának tagja),

és

| b) | póttagjává:






  — | Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadt települési tanácsának tagja). |
| --- | --- | --- |

b)

póttagjává:

—

Thomas STEINER, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eisenstadt települési tanácsának tagja).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. október 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  
  HL L 139., 2019.5.27., 13. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/235 határozata (2020. február 17.) a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről (HL L 47. I, 2020.2.20., 7. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2022/1000 határozata (2022. június 21.) a Régiók Bizottsága az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagjának kinevezéséről (HL L 168., 2022.6.27., 78. o.).

3

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/72

---

A TANÁCS (KKBP) 2022/2051 HATÁROZATA

(2022. október 24.)

a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. október 1-jén elfogadta a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. október 1-jén elfogadta a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozatot (1).

| (2) | A (KKBP) 2015/1763 határozat Tanács által elvégzett felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2023. október 31-ig meg kell hosszabbítani, és három személyt törölni kell a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a (KKBP) 2015/1763 határozat mellékletében foglalt jegyzékéből. |
| --- | --- |

(2)

A (KKBP) 2015/1763 határozat Tanács által elvégzett felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2023. október 31-ig meg kell hosszabbítani, és három személyt törölni kell a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a (KKBP) 2015/1763 határozat mellékletében foglalt jegyzékéből.

| (3) | A (KKBP) 2015/1763 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A (KKBP) 2015/1763 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2015/1763 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 6. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Ezt a határozatot 2023. október 31-ig kell alkalmazni.”; |
| --- | --- |

1.

a 6. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2023. október 31-ig kell alkalmazni.”;

| 2. | a melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul. |
| --- | --- |

2.

a melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. október 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2015/1763 határozata (2015. október 1.) a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 257., 2015.10.2., 37. o.).

1

---

MELLÉKLET

A (KKBP) 2015/1763 határozat mellékletében (Az 1. és a 2. cikkben említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke) a következő bejegyzéseket törölni kell:

| — | 1. bejegyzés (Godefroid BIZIMANA); |
| --- | --- |

—

1. bejegyzés (Godefroid BIZIMANA);

| — | 2. bejegyzés (Gervais NDIRAKOBUCA, más néven: NDAKUGARIKA); |
| --- | --- |

—

2. bejegyzés (Gervais NDIRAKOBUCA, más néven: NDAKUGARIKA);

| — | 4. bejegyzés (Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

4. bejegyzés (Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/74

---

A TANÁCS (KKBP) 2022/2052 HATÁROZATA

(2022. október 24.)

a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. október 25-én elfogadta a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. október 25-én elfogadta a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2010/638/KKBP határozat felülvizsgálata alapján az említett korlátozó intézkedések hatályát 2023. október 27-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2010/638/KKBP határozat felülvizsgálata alapján az említett korlátozó intézkedések hatályát 2023. október 27-ig meg kell hosszabbítani.

| (3) | A Tanács úgy véli, hogy módosítani kell a 2010/638/KKBP határozat címét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács úgy véli, hogy módosítani kell a 2010/638/KKBP határozat címét.

| (4) | A 2010/638/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2010/638/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/638/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A Tanács 2010/638/KKBP határozata (2010. október 25.) a guineai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről”. |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A Tanács 2010/638/KKBP határozata (2010. október 25.) a guineai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről”.

| 2. | A 8. cikk (2) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Ezt a határozatot 2023. október 27-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. A határozatot adott esetben meg kell újítani vagy módosítani kell, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy annak célkitűzései nem valósultak meg.” |
| --- | --- |

2.

A 8. cikk (2) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ezt a határozatot 2023. október 27-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. A határozatot adott esetben meg kell újítani vagy módosítani kell, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy annak célkitűzései nem valósultak meg.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. október 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  A Tanács 2010/638/KKBP határozata (2010. október 25.) a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 280., 2010.10.26., 10. o.).

1

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/75

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2053 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. október 18.)

az „Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért” elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről

(az értesítés a C(2022) 7418. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottsághoz 2022. augusztus 30-án benyújtották az „Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2022. augusztus 30-án benyújtották az „Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmet.

| (2) | A kezdeményezésnek a szervezők által megfogalmazott célja, hogy „a vegán alternatívát mindig kifejezetten megjelenítsék az élelmiszereket és italokat árusító magán- és közterületeken Európában. Az Európai polgári kezdeményezés a VEGÁN ÉTKEZÉSÉRT a vegánokhoz és a vegán alternatívához való jogot tiszteletben tartókhoz szól, valamint az éghajlatváltozás elleni fellépésre irányul azáltal, hogy az uniós fogyasztók számára mindennapi életük során könnyebben lehessen kínálni növényi alapú élelmiszereket. A kegyetlenségtől mentes vegán étrend kerüli az állatok kizsákmányolását és leölését, válaszul az állatok jogaival kapcsolatos növekvő kollektív tudatosságra. Emellett a vegán étrend megváltoztatja, hogy milyen választások születnek a termelési és foglalkoztatási tevékenységek, struktúrák és logisztika területén, és kevesebb szennyezéssel jár. Az Európai polgári kezdeményezés a VEGÁN ÉTKEZÉSÉRT azt szeretné elérni, hogy jogszabályban vezessék be a vegán alternatívát az élelmiszerek és italok lakosság részére történő értékesítése során Európában, remélve, hogy az európai polgárok részvétele olyan uniós jogszabály elfogadásához vezet, amely jelentős előnyökkel jár bolygónk számára, azaz mérsékli az éghajlatváltozási vészhelyzetet, a vadon élő fajok kihalását, az erdőirtást, elősegíti a jobb földhasználatot, a tengeri élővilág védelmét, és enyhíti az élelmiszer-pazarlást és az alultápláltságot.” |
| --- | --- |

(2)

A kezdeményezésnek a szervezők által megfogalmazott célja, hogy „a vegán alternatívát mindig kifejezetten megjelenítsék az élelmiszereket és italokat árusító magán- és közterületeken Európában. Az Európai polgári kezdeményezés a VEGÁN ÉTKEZÉSÉRT a vegánokhoz és a vegán alternatívához való jogot tiszteletben tartókhoz szól, valamint az éghajlatváltozás elleni fellépésre irányul azáltal, hogy az uniós fogyasztók számára mindennapi életük során könnyebben lehessen kínálni növényi alapú élelmiszereket. A kegyetlenségtől mentes vegán étrend kerüli az állatok kizsákmányolását és leölését, válaszul az állatok jogaival kapcsolatos növekvő kollektív tudatosságra. Emellett a vegán étrend megváltoztatja, hogy milyen választások születnek a termelési és foglalkoztatási tevékenységek, struktúrák és logisztika területén, és kevesebb szennyezéssel jár. Az Európai polgári kezdeményezés a VEGÁN ÉTKEZÉSÉRT azt szeretné elérni, hogy jogszabályban vezessék be a vegán alternatívát az élelmiszerek és italok lakosság részére történő értékesítése során Európában, remélve, hogy az európai polgárok részvétele olyan uniós jogszabály elfogadásához vezet, amely jelentős előnyökkel jár bolygónk számára, azaz mérsékli az éghajlatváltozási vészhelyzetet, a vadon élő fajok kihalását, az erdőirtást, elősegíti a jobb földhasználatot, a tengeri élővilág védelmét, és enyhíti az élelmiszer-pazarlást és az alultápláltságot.”

| (3) | Egy melléklet, valamint egy kiegészítő dokumentum további részleteket tartalmaz a kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről, és meghatározza a kezdeményezést támogató okokat. A szervezők azt állítják, hogy a vegán alternatíva elérhetővé tétele az élelmiszerek és italok nyilvánosság számára magán- és közterületeken történő értékesítése során könnyebbé teheti a vegán alternatívához való hozzáférést, segíti az éghajlatváltozási vészhelyzet elleni küzdelmet a növényi alapú élelmiszerek fogyasztásának növelése révén, és csökkenti az élelmiszerköltségeket. A szervezők szerint „a vegán élelmiszerek rendelkezésre állásának elősegítése a köz- és magánszektorbeli élelmiszer- és italértékesítésben kevesebb szén-dioxid-kibocsátással, kisebb környezetszennyezéssel, kevesebb vízhasználattal jár, és az állatoknak kevesebb szenvedést okoz”. |
| --- | --- |

(3)

Egy melléklet, valamint egy kiegészítő dokumentum további részleteket tartalmaz a kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről, és meghatározza a kezdeményezést támogató okokat. A szervezők azt állítják, hogy a vegán alternatíva elérhetővé tétele az élelmiszerek és italok nyilvánosság számára magán- és közterületeken történő értékesítése során könnyebbé teheti a vegán alternatívához való hozzáférést, segíti az éghajlatváltozási vészhelyzet elleni küzdelmet a növényi alapú élelmiszerek fogyasztásának növelése révén, és csökkenti az élelmiszerköltségeket. A szervezők szerint „a vegán élelmiszerek rendelkezésre állásának elősegítése a köz- és magánszektorbeli élelmiszer- és italértékesítésben kevesebb szén-dioxid-kibocsátással, kisebb környezetszennyezéssel, kevesebb vízhasználattal jár, és az állatoknak kevesebb szenvedést okoz”.

| (4) | Ami az arra vonatkozó jogi kötelezettség bevezetésére irányuló kezdeményezés célját illeti, hogy az élelmiszerek és italok kiskereskedelmi piacán működő gazdasági szereplők kínáljanak vegán termékeket, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az EUMSZ 114. cikke alapján jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. Továbbá, amennyiben a kezdeményezés esetlegesen a közös agrárpolitika keretében konkrét intézkedéseket érint vagy ír elő, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az EUMSZ 43. cikke alapján jogi aktusokra irányuló javaslatokat terjesszen elő. |
| --- | --- |

(4)

Ami az arra vonatkozó jogi kötelezettség bevezetésére irányuló kezdeményezés célját illeti, hogy az élelmiszerek és italok kiskereskedelmi piacán működő gazdasági szereplők kínáljanak vegán termékeket, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az EUMSZ 114. cikke alapján jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. Továbbá, amennyiben a kezdeményezés esetlegesen a közös agrárpolitika keretében konkrét intézkedéseket érint vagy ír elő, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az EUMSZ 43. cikke alapján jogi aktusokra irányuló javaslatokat terjesszen elő.

| (5) | A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. |
| --- | --- |

(5)

A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő.

| (6) | Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét érdemi feltételek – beleértve az arányosság és a szubszidiaritás elvének való megfelelést, továbbá az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e. |
| --- | --- |

(6)

Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét érdemi feltételek – beleértve az arányosság és a szubszidiaritás elvének való megfelelést, továbbá az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e.

| (7) | A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket. |
| --- | --- |

(7)

A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket.

| (8) | A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
| --- | --- |

(8)

A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal.

| (9) | Az „Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért” elnevezésű európai polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni. |
| --- | --- |

(9)

Az „Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért” elnevezésű európai polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni.

| (10) | Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját, |
| --- | --- |

(10)

Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az „Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.

2. cikk

E határozat címzettjei az „Európai polgári kezdeményezés a vegán étkezésért” elnevezésű polgári kezdeményezés szervezői csoportja, amelyet kapcsolattartó személyként Paola SGARBAZZINI és Nora PAGLIONICO képvisel.

Kelt Strasbourgban, 2022. október 18-án.

a Bizottság részéről

Věra JOUROVÁ

alelnök

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

1

---

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/77

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2054 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. október 21.)

a Preventol A 12 TK 50 biocid termék engedélyezésének feltételeivel kapcsolatos, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megoldatlan kifogásokról

(az értesítés a C(2022) 7408. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2016. november 29-én a Lanxess Deutschland GmbH vállalat (a továbbiakban: kérelmező) a Preventol A 12 TK 50 biocid termék (a továbbiakban: biocid termék) párhuzamos kölcsönös elismerése iránti kérelmet nyújtott be több tagállam, köztük Franciaország, Svédország és Németország illetékes hatóságaihoz az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének megfelelően. A hatóanyagként propikonazolt tartalmazó biocid termék a 7. terméktípusba tartozó bevonatvédő szer, amelyet ipari felhasználók alkalmaznak víz- és oldószeralapú festékek és bevonatok védelmére. A kérelem értékeléséért felelős referencia-tagállam Hollandia, az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

2016. november 29-én a Lanxess Deutschland GmbH vállalat (a továbbiakban: kérelmező) a Preventol A 12 TK 50 biocid termék (a továbbiakban: biocid termék) párhuzamos kölcsönös elismerése iránti kérelmet nyújtott be több tagállam, köztük Franciaország, Svédország és Németország illetékes hatóságaihoz az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének megfelelően. A hatóanyagként propikonazolt tartalmazó biocid termék a 7. terméktípusba tartozó bevonatvédő szer, amelyet ipari felhasználók alkalmaznak víz- és oldószeralapú festékek és bevonatok védelmére. A kérelem értékeléséért felelős referencia-tagállam Hollandia, az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

| (2) | 2020. szeptember 16-án Németország kifogást emelt a koordinációs csoportnál, jelezve, hogy a Hollandia által meghatározott engedélyezési feltételek alapján nem biztosítható, hogy a biocid termék megfeleljen az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(2)

2020. szeptember 16-án Németország kifogást emelt a koordinációs csoportnál, jelezve, hogy a Hollandia által meghatározott engedélyezési feltételek alapján nem biztosítható, hogy a biocid termék megfeleljen az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott feltételeknek.

| (3) | 2020. szeptember 17-én a koordinációs csoport titkársága felkérte a többi érintett tagállamot és a kérelmezőt, hogy tegyék meg az előterjesztéssel kapcsolatos írásbeli észrevételeiket. A kérelmező 2020. szeptember 29-én nyújtotta be írásbeli észrevételeit. A koordinációs csoport 2020. október 21-én a kérelmező részvételével megvitatta az előterjesztést. |
| --- | --- |

(3)

2020. szeptember 17-én a koordinációs csoport titkársága felkérte a többi érintett tagállamot és a kérelmezőt, hogy tegyék meg az előterjesztéssel kapcsolatos írásbeli észrevételeiket. A kérelmező 2020. szeptember 29-én nyújtotta be írásbeli észrevételeit. A koordinációs csoport 2020. október 21-én a kérelmező részvételével megvitatta az előterjesztést.

| (4) | Németország álláspontja szerint a termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatalával összefüggő kockázatcsökkentő intézkedések kizárólag akkor foglalhatók bele a biocid termék engedélyébe, ha azokra a hatóanyag jóváhagyási feltételeiben hivatkoztak. Németország úgy véli, hogy mivel az (EU) 2015/1609 bizottsági végrehajtási rendelet (2) nem tartalmazza a termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatalához szükséges kockázatcsökkentő intézkedéseket, a Hollandia által a kezelt árucikkek forgalomba hozatalára vonatkozóan javasolt kockázatcsökkentő intézkedések nem foglalhatók bele a biocid termék engedélyébe. Következésképpen Németország szerint – mivel a biocid termék felhasználásából eredő, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt elfogadhatatlan hatások nem kezelhetők megfelelően a termék engedélyezése során – a termék nem engedélyezhető. |
| --- | --- |

(4)

Németország álláspontja szerint a termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatalával összefüggő kockázatcsökkentő intézkedések kizárólag akkor foglalhatók bele a biocid termék engedélyébe, ha azokra a hatóanyag jóváhagyási feltételeiben hivatkoztak. Németország úgy véli, hogy mivel az (EU) 2015/1609 bizottsági végrehajtási rendelet (2) nem tartalmazza a termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatalához szükséges kockázatcsökkentő intézkedéseket, a Hollandia által a kezelt árucikkek forgalomba hozatalára vonatkozóan javasolt kockázatcsökkentő intézkedések nem foglalhatók bele a biocid termék engedélyébe. Következésképpen Németország szerint – mivel a biocid termék felhasználásából eredő, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt elfogadhatatlan hatások nem kezelhetők megfelelően a termék engedélyezése során – a termék nem engedélyezhető.

| (5) | mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni a Németország által emelt kifogásról, Hollandia 2021. december 16-án az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság elé terjesztette a megoldatlan kifogást. Egyben részletes beszámolót küldött a Bizottságnak arról a kérdésről, amellyel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá a véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámolót az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták. |
| --- | --- |

(5)

mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni a Németország által emelt kifogásról, Hollandia 2021. december 16-án az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság elé terjesztette a megoldatlan kifogást. Egyben részletes beszámolót küldött a Bizottságnak arról a kérdésről, amellyel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá a véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámolót az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták.

| (6) | Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontja szerint az engedély megadásának egyik feltétele, hogy a biocid termékek dokumentációjának értékelése tekintetében az említett rendelet VI. mellékletében előírt általános alapelveknek megfelelően megállapítást nyerjen, hogy a biocid terméknek önmagában vagy szermaradékai révén nincs elfogadhatatlan hatása az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre. |
| --- | --- |

(6)

Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontja szerint az engedély megadásának egyik feltétele, hogy a biocid termékek dokumentációjának értékelése tekintetében az említett rendelet VI. mellékletében előírt általános alapelveknek megfelelően megállapítást nyerjen, hogy a biocid terméknek önmagában vagy szermaradékai révén nincs elfogadhatatlan hatása az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre.

| (7) | Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében annak értékelésekor, hogy a biocid termék megfelel-e az említett cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumoknak, figyelembe kell venni a biocid termékkel kezelt, illetve a biocid terméket tartalmazó kezelt árucikkek lehetséges felhasználási módjait. |
| --- | --- |

(7)

Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében annak értékelésekor, hogy a biocid termék megfelel-e az említett cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumoknak, figyelembe kell venni a biocid termékkel kezelt, illetve a biocid terméket tartalmazó kezelt árucikkek lehetséges felhasználási módjait.

| (8) | Az 528/2012/EU rendelet 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy kezelt árucikkek csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha az azok kezelésére használt vagy azokban található biocid termék valamennyi hatóanyaga a releváns terméktípus és felhasználás vonatkozásában szerepel az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint összeállított jegyzékben, vagy I. mellékletében, és az azokban meghatározott összes feltétel és korlátozás teljesül. Hollandia arra a következtetésre jutott, hogy a biocid termék használata elfogadhatatlan hatást gyakorolna az emberi egészségre és a környezetre, ezért a biocid termék engedélyének kockázatcsökkentő intézkedéseket kellene tartalmaznia a biocid termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében. Az (EU) 2015/1609 végrehajtási rendeletben meghatározott feltételek között nem szerepelnek a propikonazollal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatalával kapcsolatos egyedi kockázatcsökkentő intézkedések, és a végrehajtási rendelet nem teszi lehetővé az illetékes tagállami hatóságok számára, hogy a 7. terméktípusba tartozó, propikonazolt tartalmazó biocid termékek engedélyezésekor a biocid termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek használatából eredő, az emberi egészségre és a környezetre nézve azonosított elfogadhatatlan kockázatok kezeléséhez szükséges kockázatcsökkentő intézkedéseket határozzanak meg. |
| --- | --- |

(8)

Az 528/2012/EU rendelet 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy kezelt árucikkek csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha az azok kezelésére használt vagy azokban található biocid termék valamennyi hatóanyaga a releváns terméktípus és felhasználás vonatkozásában szerepel az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint összeállított jegyzékben, vagy I. mellékletében, és az azokban meghatározott összes feltétel és korlátozás teljesül. Hollandia arra a következtetésre jutott, hogy a biocid termék használata elfogadhatatlan hatást gyakorolna az emberi egészségre és a környezetre, ezért a biocid termék engedélyének kockázatcsökkentő intézkedéseket kellene tartalmaznia a biocid termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében. Az (EU) 2015/1609 végrehajtási rendeletben meghatározott feltételek között nem szerepelnek a propikonazollal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek forgalomba hozatalával kapcsolatos egyedi kockázatcsökkentő intézkedések, és a végrehajtási rendelet nem teszi lehetővé az illetékes tagállami hatóságok számára, hogy a 7. terméktípusba tartozó, propikonazolt tartalmazó biocid termékek engedélyezésekor a biocid termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek használatából eredő, az emberi egészségre és a környezetre nézve azonosított elfogadhatatlan kockázatok kezeléséhez szükséges kockázatcsökkentő intézkedéseket határozzanak meg.

| (9) | Az összes információ alapos vizsgálatát követően a Bizottság tudomásul veszi, hogy az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában foglalt, a biocid termékre vonatkozó feltételek teljesítése nem biztosítható a biocid termékeknek a kezelt árucikkekben való felhasználására vonatkozó feltételek előírásával anélkül, hogy ezzel egyidejűleg kötelezettségeket rónának az említett biocid termékeket tartalmazó kezelt árucikkeket forgalomba hozó személyekre. Mivel azonban az (EU) 2015/1609 végrehajtási rendelet nem határozta meg a biocid termék biztonságos felhasználásának garantálásához szükséges feltételeket vagy korlátozásokat, eközben figyelembe véve a biocid termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek lehetséges felhasználási módjait, és azok nem rögzíthetők a biocid termék engedélyében, a biocid terméknek a kezelt árucikkekben való felhasználása elfogadhatatlan hatást gyakorolna az emberi egészségre és a környezetre. |
| --- | --- |

(9)

Az összes információ alapos vizsgálatát követően a Bizottság tudomásul veszi, hogy az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában foglalt, a biocid termékre vonatkozó feltételek teljesítése nem biztosítható a biocid termékeknek a kezelt árucikkekben való felhasználására vonatkozó feltételek előírásával anélkül, hogy ezzel egyidejűleg kötelezettségeket rónának az említett biocid termékeket tartalmazó kezelt árucikkeket forgalomba hozó személyekre. Mivel azonban az (EU) 2015/1609 végrehajtási rendelet nem határozta meg a biocid termék biztonságos felhasználásának garantálásához szükséges feltételeket vagy korlátozásokat, eközben figyelembe véve a biocid termékkel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkek lehetséges felhasználási módjait, és azok nem rögzíthetők a biocid termék engedélyében, a biocid terméknek a kezelt árucikkekben való felhasználása elfogadhatatlan hatást gyakorolna az emberi egészségre és a környezetre.

| (10) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy mivel a biocid termék kezelt árucikkekben való biztonságos felhasználása nem biztosítható kizárólag a biocid termékeknek a kezelt árucikkekben való felhasználására vonatkozó feltételek előírásával anélkül, hogy ezzel egyidejűleg kötelezettségeket rónának a kezelt árucikkeket forgalomba hozó személyekre, a termék nem felel meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(10)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy mivel a biocid termék kezelt árucikkekben való biztonságos felhasználása nem biztosítható kizárólag a biocid termékeknek a kezelt árucikkekben való felhasználására vonatkozó feltételek előírásával anélkül, hogy ezzel egyidejűleg kötelezettségeket rónának a kezelt árucikkeket forgalomba hozó személyekre, a termék nem felel meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában meghatározott feltételeknek.

| (11) | A Bizottság 2022. június 21-én lehetőséget adott a kérelmezőnek, hogy az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően írásbeli észrevételeket tegyen. 2022. július 18-án a kérelmező írásbeli észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Bizottság figyelembe vett. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság 2022. június 21-én lehetőséget adott a kérelmezőnek, hogy az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően írásbeli észrevételeket tegyen. 2022. július 18-án a kérelmező írásbeli észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Bizottság figyelembe vett.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Mivel a biocid termék kezelt árucikkekben való biztonságos felhasználása nem biztosítható kizárólag a biocid termékeknek a kezelt árucikkekben való felhasználására vonatkozó feltételek előírásával, a biocid termékek nyilvántartásában BC-HH028132-58 ügyszámmal azonosított biocid termék nem felel meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában meghatározott feltételeknek.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 21-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/1609 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 24.) a propikonazol létező hatóanyag 7-es terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználásának jóváhagyásáról (HL L 249., 2015.9.25., 17. o.).

2

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2022.10.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 275/80

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

147. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések mezőgazdasági járműszerelvények mechanikus kapcsolószerkezetei alkatrészeinek jóváhagyásáról [2022/2055]

A hatálybalépés időpontja: 2019. január 2.

Ez a dokumentum kizárólag dokumentációs eszközként szolgál. A hiteles és jogilag kötelező érvényű szöveg a következő: ECE/TRANS/WP.29/2018/69.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek jóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | A mechanikus kapcsolószerkezetekre és -elemekre vonatkozó általános követelmények |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mechanikus kapcsolószerkezettel vagy -elemmel ellátott jármű jóváhagyása iránti kérelem |
| --- | --- |

5.

| 6. | A mechanikus kapcsolószerkezettel vagy -elemmel ellátott járművekre vonatkozó általános követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jelölések |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

8.

| 9. | A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem vagy a jármű módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

10.

| 11. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

11.

| 12. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

13.

MELLÉKLETEK

| 1. | Értesítés berendezésekről és alkotóelemekről |
| --- | --- |

1.

| 2. | Értesítés járművekről |
| --- | --- |

2.

| 3. | Példa a jóváhagyási jel elrendezésére |
| --- | --- |

3.

| 4. | Példák a jellemző értékek feltüntetésének elrendezésére |
| --- | --- |

4.

| 5. | A T, R és S kategóriájú járművek mechanikus kapcsolószerkezeteire és -elemeire vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | A T, R és S kategóriájú járművek mechanikus kapcsolószerkezeteinek és -elemeinek vizsgálata |
| --- | --- |

6.

| 7. | Felszerelés és különleges követelmények |
| --- | --- |

7.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás meghatározza azokat a követelményeket, amelyeket a mechanikus kapcsolószerkezeteknek és -elemeknek teljesíteniük kell annak érdekében, hogy azokat nemzetközileg kölcsönösen kompatibilisnek és felcserélhetőnek ismerjék el. |
| --- | --- |

1.1.

Ez az előírás meghatározza azokat a követelményeket, amelyeket a mechanikus kapcsolószerkezeteknek és -elemeknek teljesíteniük kell annak érdekében, hogy azokat nemzetközileg kölcsönösen kompatibilisnek és felcserélhetőnek ismerjék el.

| 1.2. | Ez az előírás a T, R vagy S kategóriájú (1), járműszerelvények (2) kialakítására szolgáló járművekhez (mezőgazdasági járművek) szánt berendezésekre és alkotóelemekre vonatkozik. |
| --- | --- |

1.2.

Ez az előírás a T, R vagy S kategóriájú (1

2

| 1.3. | Ez az előírás az alábbiakra vonatkozik: |
| --- | --- |

1.3.

Ez az előírás az alábbiakra vonatkozik:

| 1.3.1. | a 2.2. szakaszban meghatározott szabványos berendezések és alkotóelemek; |
| --- | --- |

1.3.1.

a 2.2. szakaszban meghatározott szabványos berendezések és alkotóelemek;

| 1.3.2. | a 2.3. szakaszban meghatározott nem szabványos berendezések és alkotóelemek; |
| --- | --- |

1.3.2.

a 2.3. szakaszban meghatározott nem szabványos berendezések és alkotóelemek;

| 1.3.3. | a 2.4. szakaszban meghatározott nem szabványos egyéb berendezések és alkotóelemek. |
| --- | --- |

1.3.3.

a 2.4. szakaszban meghatározott nem szabványos egyéb berendezések és alkotóelemek.

| 1.4. | Ez az előírás nem vonatkozik az emelőszerkezetekre (hárompontos vonóhorgokra), valamint a traktorok alsó kapcsolókarjaira és azoknak a vontatott járműhöz való csatlakozásaira. |
| --- | --- |

1.4.

Ez az előírás nem vonatkozik az emelőszerkezetekre (hárompontos vonóhorgokra), valamint a traktorok alsó kapcsolókarjaira és azoknak a vontatott járműhöz való csatlakozásaira.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | „Mechanikus kapcsolószerkezet és -elem”: a gépjármű és a pótkocsi alvázkeretén, felépítményük teherhordó részein és alvázukon található összes olyan elem, amely segítségével a gépjármű és a pótkocsi csatlakozik, és gépjárműszerelvényt vagy csuklós járművet alkot. A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem rögzítésére vagy működtetésére szolgáló rögzített, elmozdítható vagy levehető alkatrészek is idetartoznak. |
| --- | --- |

2.1.

„Mechanikus kapcsolószerkezet és -elem

| 2.1.1. | Az automatikus csatlakoztatás követelménye akkor teljesül, ha a vontatójármű pótkocsihoz tolatása elegendő a kapcsolószerkezet teljes összekapcsolásához, automatikus reteszeléséhez és a reteszelőberendezések megfelelő csatlakozásának kijelzéséhez, külső beavatkozás nélkül. |
| --- | --- |

2.1.1.

Az automatikus csatlakoztatás követelménye akkor teljesül, ha a vontatójármű pótkocsihoz tolatása elegendő a kapcsolószerkezet teljes összekapcsolásához, automatikus reteszeléséhez és a reteszelőberendezések megfelelő csatlakozásának kijelzéséhez, külső beavatkozás nélkül.

| 2.2. | „Szabványos mechanikus kapcsolószerkezet és -elem”: olyan kapcsolószerkezet és -elem, amely megfelel az ezen előírásban megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek. Osztályukon belül felcserélhetők, a szerelési méreteket tekintve függetlenek a gyártótól, és az 5. melléklet 2. táblázata szerint csatlakoztathatók a megfelelő osztályba tartozó szabványos mechanikus kapcsolószerkezetekhez és -elemekhez. |
| --- | --- |

2.2.

„Szabványos mechanikus kapcsolószerkezet és -elem

| 2.3. | „Nem szabványos mechanikus kapcsolószerkezet és -elem”: olyan kapcsolószerkezet és -elem, amely nem felel meg minden tekintetben az ezen előírásban megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek, de a megfelelő osztályba tartozó szabványos kapcsolószerkezetekhez és -elemekhez csatlakoztatható. |
| --- | --- |

2.3.

„Nem szabványos mechanikus kapcsolószerkezet és -elem

| 2.4. | „Nem szabványos egyéb mechanikus kapcsolószerkezet és -elem”: olyan kapcsolószerkezet és -elem, amely nem felel meg az ezen előírásban megadott szabványos méreteknek és jellemző értékeknek, és nem csatlakoztatható a szabványos kapcsolószerkezetekhez és -elemekhez. Ezek közé tartoznak például az olyan berendezések, amelyek nem felelnek meg a 2.6. szakaszban felsorolt „a”–„r” osztály egyikének sem, hanem meglévő nemzeti és nemzetközi szabványoknak megfelelő berendezések. |
| --- | --- |

2.4.

„Nem szabványos egyéb mechanikus kapcsolószerkezet és -elem

| 2.5. | A vontatókeretek állhatnak egynél több alkatrészből is, és lehetnek gyorsan állítható magasságúak vagy csapokkal állíthatók.
  Ez az előírás olyan vonószerkezetekre vonatkozik, amelyek külön egységet képeznek, azaz nem képezik a traktor szerkezeti részét. |
| --- | --- |

2.5.

A vontatókeretek állhatnak egynél több alkatrészből is, és lehetnek gyorsan állítható magasságúak vagy csapokkal állíthatók.

Ez az előírás olyan vonószerkezetekre vonatkozik, amelyek külön egységet képeznek, azaz nem képezik a traktor szerkezeti részét.

| 2.6. | A mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek típus szerinti osztályozása a következő:







  2.6.1. | „a80” osztály | A vontatójárművön található, gömb alakú berendezésből és vonószárakból álló, 80 mm átmérőjű vonógömb tartólemezzel, amely lehetővé teszi a pótkocsi 80 mm átmérőjű kapcsolófejjel történő csatlakoztatását. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.2. | „b80” osztály | A pótkocsi vonórúdjához rögzített kapcsolófej 80 mm belső átmérőjű, gömb alakú üreggel, amellyel a 80 mm átmérőjű vonógömbhöz csatlakoztatható. |
| 2.6.3. | „c40” osztály | Vonókengyeles típusú vonórúdkapcsoló (30–38 mm átmérőjű) csappal, befogópofával, valamint a vontatójárművön automatikusan vagy nem automatikusan záródó és reteszelő csappal, amelyhez a pótkocsit kapcsológyűrűvel csatlakoztatható. |
| 2.6.4. | „d40-1” osztály | 30–38 mm átmérőjű csap fogadására alkalmas, hengeres nyílású, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt 40 mm-es vonószemek, amelyek névleges vastagsága 30,5 mm, és amelyek lehetővé teszik a vonókengyeles típusú kapcsolószerkezetekhez való csatlakoztatást. |
| 2.6.5. | „d40-2” osztály | 30–38 mm átmérőjű csap fogadására alkalmas, hengeres nyílású, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt 40 mm-es vonószemek, amelyek névleges vastagsága 42 mm, és amelyek lehetővé teszik a vonókengyeles típusú kapcsolószerkezetekhez való csatlakoztatást. |
| 2.6.6. | „d50” osztály | 50 mm átmérőjű nyílással rendelkező, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt toroid gyűrűs vonószemek, amelyek lehetővé teszik a vonóhoroghoz („g” osztály) vagy a vonócsapos típusú kapcsolószerkezetekhez („h” osztály) való csatlakoztatást. |
| 2.6.6.1. | „d50-1” osztály | 50 mm átmérőjű nyílással rendelkező és 30 mm névleges keresztmetszetű, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt toroid gyűrűs vonószem, amely lehetővé teszi a vonóhoroghoz („g” osztály) vagy a vonócsapos típusú kapcsolószerkezetekhez („h” osztály) való csatlakoztatást. |
| 2.6.6.2. | „d50-2” osztály | 50 mm átmérőjű nyílással rendelkező és legfeljebb 41 mm keresztmetszetű, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt toroid gyűrűs vonószem, amelyek lehetővé teszi a vonóhoroghoz („g” osztály) való csatlakoztatást. |
| 2.6.7. | „e” osztály | Nem szabványos, a vontatott jármű elejére vagy a jármű alvázára felszerelt, ráfutóféket és hasonló felszereléseket is magukban foglaló villás és más vonórudak, amelyek kapcsológyűrűvel csatlakoztathatók a vontatójárműhöz. Vonószem, golyó alakú kapcsolófej vagy hasonló kapcsolószerkezet.
  A vonórudak lehetnek csuklósak, hogy függőleges síkban szabadon mozogjanak, és függőleges terhet ne viseljenek, vagy lehetnek függőleges síkban rögzítettek, hogy függőleges terhet viselhessenek (merev vonórudak). A merev vonórudak lehetnek teljes mértékben merevek vagy állíthatóan (pl. hidraulikusan) felszereltek.
  A vonórudak állhatnak egynél több alkotóelemből is, és lehetnek állíthatók vagy megtört kialakításúak. |
| 2.6.8. | „f” osztály | Nem szabványos vonókeretek, amelyek valamennyi olyan alkotóelemet és szerkezetet magukban foglalnak, amelyet a kapcsolószerkezetek, például vonókengyel, vonógömb stb., valamint a traktor hátsó része (például erőátviteli rendszer, teherhordó felépítmény vagy alváz) között szerelnek fel. |
| 2.6.9. | „g” osztály | Vonóhorog tartólemezzel és a távvezérlésű össze- és szétkapcsoláshoz külső áramforrás által meghajtott leeresztő szerkezettel a pótkocsihoz kapcsológyűrűk vagy vonószemek segítségével való csatlakozás céljából. |
| 2.6.10. | „h” osztály | Vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek tartólemezzel, amelyeket a pótkocsihoz kapcsológyűrűkkel vagy vonószemekkel csatlakoztatnak. |
| 2.6.11. | „i” osztály | A traktor vonórúdkapcsolói nem fordulnak el a hossztengely körül. |
| 2.6.12. | „j” osztály | a pótkocsi vonórúdjára felszerelt vonószemek, amelyek lehetővé teszik a traktor vonórúdjához („i” osztály) való csatlakozást. |
| 2.6.13. | „q” osztály | A vonókengyeles típusú vonórúdkapcsolók nem fordulnak el a hossztengely körül. |
| 2.6.14. | „r” osztály | A hossztengely körül elforduló vonószemek, amelyek keresztmetszete kör alakú, és lehetővé teszik a vonókengyeles típusú csatlakozást („q” osztály). |
| 2.6.15. | „s” osztály | Olyan kapcsolószerkezetek és -elemek, amelyek nem felelnek meg az „a”–„r” osztályok egyikének sem, amelyeket speciális célokra használnak, és amelyekre általában meglévő nemzeti vagy nemzetközi (egyes országok esetében egyedi) szabványok vonatkoznak. |

2.6.

A mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek típus szerinti osztályozása a következő:

2.6.1.

„a80” osztály

A vontatójárművön található, gömb alakú berendezésből és vonószárakból álló, 80 mm átmérőjű vonógömb tartólemezzel, amely lehetővé teszi a pótkocsi 80 mm átmérőjű kapcsolófejjel történő csatlakoztatását.

2.6.2.

„b80” osztály

A pótkocsi vonórúdjához rögzített kapcsolófej 80 mm belső átmérőjű, gömb alakú üreggel, amellyel a 80 mm átmérőjű vonógömbhöz csatlakoztatható.

2.6.3.

„c40” osztály

Vonókengyeles típusú vonórúdkapcsoló (30–38 mm átmérőjű) csappal, befogópofával, valamint a vontatójárművön automatikusan vagy nem automatikusan záródó és reteszelő csappal, amelyhez a pótkocsit kapcsológyűrűvel csatlakoztatható.

2.6.4.

„d40-1” osztály

30–38 mm átmérőjű csap fogadására alkalmas, hengeres nyílású, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt 40 mm-es vonószemek, amelyek névleges vastagsága 30,5 mm, és amelyek lehetővé teszik a vonókengyeles típusú kapcsolószerkezetekhez való csatlakoztatást.

2.6.5.

„d40-2” osztály

30–38 mm átmérőjű csap fogadására alkalmas, hengeres nyílású, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt 40 mm-es vonószemek, amelyek névleges vastagsága 42 mm, és amelyek lehetővé teszik a vonókengyeles típusú kapcsolószerkezetekhez való csatlakoztatást.

2.6.6.

„d50” osztály

50 mm átmérőjű nyílással rendelkező, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt toroid gyűrűs vonószemek, amelyek lehetővé teszik a vonóhoroghoz („g” osztály) vagy a vonócsapos típusú kapcsolószerkezetekhez („h” osztály) való csatlakoztatást.

2.6.6.1.

„d50-1” osztály

50 mm átmérőjű nyílással rendelkező és 30 mm névleges keresztmetszetű, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt toroid gyűrűs vonószem, amely lehetővé teszi a vonóhoroghoz („g” osztály) vagy a vonócsapos típusú kapcsolószerkezetekhez („h” osztály) való csatlakoztatást.

2.6.6.2.

„d50-2” osztály

50 mm átmérőjű nyílással rendelkező és legfeljebb 41 mm keresztmetszetű, a pótkocsi vonórúdjára felszerelt toroid gyűrűs vonószem, amelyek lehetővé teszi a vonóhoroghoz („g” osztály) való csatlakoztatást.

2.6.7.

„e” osztály

Nem szabványos, a vontatott jármű elejére vagy a jármű alvázára felszerelt, ráfutóféket és hasonló felszereléseket is magukban foglaló villás és más vonórudak, amelyek kapcsológyűrűvel csatlakoztathatók a vontatójárműhöz. Vonószem, golyó alakú kapcsolófej vagy hasonló kapcsolószerkezet.

A vonórudak lehetnek csuklósak, hogy függőleges síkban szabadon mozogjanak, és függőleges terhet ne viseljenek, vagy lehetnek függőleges síkban rögzítettek, hogy függőleges terhet viselhessenek (merev vonórudak). A merev vonórudak lehetnek teljes mértékben merevek vagy állíthatóan (pl. hidraulikusan) felszereltek.

A vonórudak állhatnak egynél több alkotóelemből is, és lehetnek állíthatók vagy megtört kialakításúak.

2.6.8.

„f” osztály

Nem szabványos vonókeretek, amelyek valamennyi olyan alkotóelemet és szerkezetet magukban foglalnak, amelyet a kapcsolószerkezetek, például vonókengyel, vonógömb stb., valamint a traktor hátsó része (például erőátviteli rendszer, teherhordó felépítmény vagy alváz) között szerelnek fel.

2.6.9.

„g” osztály

Vonóhorog tartólemezzel és a távvezérlésű össze- és szétkapcsoláshoz külső áramforrás által meghajtott leeresztő szerkezettel a pótkocsihoz kapcsológyűrűk vagy vonószemek segítségével való csatlakozás céljából.

2.6.10.

„h” osztály

Vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek tartólemezzel, amelyeket a pótkocsihoz kapcsológyűrűkkel vagy vonószemekkel csatlakoztatnak.

2.6.11.

„i” osztály

A traktor vonórúdkapcsolói nem fordulnak el a hossztengely körül.

2.6.12.

„j” osztály

a pótkocsi vonórúdjára felszerelt vonószemek, amelyek lehetővé teszik a traktor vonórúdjához („i” osztály) való csatlakozást.

2.6.13.

„q” osztály

A vonókengyeles típusú vonórúdkapcsolók nem fordulnak el a hossztengely körül.

2.6.14.

„r” osztály

A hossztengely körül elforduló vonószemek, amelyek keresztmetszete kör alakú, és lehetővé teszik a vonókengyeles típusú csatlakozást („q” osztály).

2.6.15.

„s” osztály

Olyan kapcsolószerkezetek és -elemek, amelyek nem felelnek meg az „a”–„r” osztályok egyikének sem, amelyeket speciális célokra használnak, és amelyekre általában meglévő nemzeti vagy nemzetközi (egyes országok esetében egyedi) szabványok vonatkoznak.

| 2.7. | „Távvezérlő rendszer”: olyan berendezés és alkotóelem, amely lehetővé teszi a kapcsolószerkezet működtetését a gépjármű oldaláról vagy a vezetőfülkéjéből. |
| --- | --- |

2.7.

„Távvezérlő rendszer

| 2.8. | „Távjelző”: olyan berendezés és alkotóelem, amely jelzi a csatlakoztatás megtörténtét és a reteszelőberendezések zárását. |
| --- | --- |

2.8.

„Távjelző

| 2.9. | „A kapcsolószerkezet vagy -elem típusa”: olyan berendezések vagy alkatrészek, amelyek többek között az alábbi lényeges tekintetben nem térnek el egymástól: |
| --- | --- |

2.9.

„A kapcsolószerkezet vagy -elem típusa

| 2.9.1. | a gyártó vagy beszállító márkaneve vagy védjegye; |
| --- | --- |

2.9.1.

a gyártó vagy beszállító márkaneve vagy védjegye;

| 2.9.2. | a kapcsolószerkezetnek a 2.6. szakaszban meghatározott osztálya; |
| --- | --- |

2.9.2.

a kapcsolószerkezetnek a 2.6. szakaszban meghatározott osztálya;

| 2.9.3. | a külalak, a főbb méretek vagy a kialakítás alapvető eltérései, beleértve az alkalmazott anyagokat; és |
| --- | --- |

2.9.3.

a külalak, a főbb méretek vagy a kialakítás alapvető eltérései, beleértve az alkalmazott anyagokat; és

| 2.9.4. | a 2.10. szakaszban meghatározott D, Dc, S, Av és V jellemző értékek. |
| --- | --- |

2.9.4.

a 2.10. szakaszban meghatározott D, Dc, S, Av

| 2.10. | A D, Dc, S, Av és V jellemző értékek meghatározása a következő: |
| --- | --- |

2.10.

A D, Dc, S, Av

| 2.10.1. | A D vagy Dc érték a vontatójárműben és a pótkocsiban ható vízszintes erők elméleti referenciaértéke, amelynek alapján a dinamikus vizsgálatok során kiszámítják a vízszintes terhelést.
  Függőleges terhet nem viselő kialakítású mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek esetében az érték:





  A 2.12. szakaszban meghatározott merev vonórudas pótkocsik mechanikus kapcsolószerkezetei és -elemei esetében az érték:





  ahol:






  T | a vontatójármű műszakilag megengedett legnagyobb tömege tonnában. Ez adott esetben a merev vonórudas pótkocsi által gyakorolt függőleges terhelést is magában foglalja (3). |
| --- | --- | --- |
| R | a függőleges síkban szabadon mozgó vonórúddal rendelkező pótkocsi vagy félpótkocsi műszakilag megengedett legnagyobb tömege tonnában3. |
| C | az a tonnában kifejezett tömeg, amelyet a 2.12. szakaszban meghatározott merev vonórudas pótkocsi tengelye vagy tengelyei a talaj felé továbbítanak, miután a műszakilag megengedett legnagyobb tömegéig terhelt pótkocsit a vontatójárműhöz csatlakoztatták2. |
| g | g a nehézségi gyorsulás (elfogadott értéke: 9,81 m/s2) |
| S | meghatározása a 2.10.2. szakaszban található. |

2.10.1.

A D vagy Dc érték a vontatójárműben és a pótkocsiban ható vízszintes erők elméleti referenciaértéke, amelynek alapján a dinamikus vizsgálatok során kiszámítják a vízszintes terhelést.

Függőleges terhet nem viselő kialakítású mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek esetében az érték:

Formula

A 2.12. szakaszban meghatározott merev vonórudas pótkocsik mechanikus kapcsolószerkezetei és -elemei esetében az érték:

Formula

ahol:

T

a vontatójármű műszakilag megengedett legnagyobb tömege tonnában. Ez adott esetben a merev vonórudas pótkocsi által gyakorolt függőleges terhelést is magában foglalja (3).

3

R

a függőleges síkban szabadon mozgó vonórúddal rendelkező pótkocsi vagy félpótkocsi műszakilag megengedett legnagyobb tömege tonnában3.

3

C

az a tonnában kifejezett tömeg, amelyet a 2.12. szakaszban meghatározott merev vonórudas pótkocsi tengelye vagy tengelyei a talaj felé továbbítanak, miután a műszakilag megengedett legnagyobb tömegéig terhelt pótkocsit a vontatójárműhöz csatlakoztatták2.

2

g

g a nehézségi gyorsulás (elfogadott értéke: 9,81 m/s2)

2

S

meghatározása a 2.10.2. szakaszban található.

| 2.10.2. | Az S érték az a kilogrammban kifejezett függőleges tömeg, amellyel a műszakilag megengedett legnagyobb tömegű3, a 2.12. szakaszban meghatározott merev vonórudas pótkocsi statikus körülmények között a kapcsolószerkezetre nehezedik. |
| --- | --- |

2.10.2.

Az S érték az a kilogrammban kifejezett függőleges tömeg, amellyel a műszakilag megengedett legnagyobb tömegű3

| 2.10.3. | Az Av érték a csuklós vonórúddal felszerelt pótkocsik esetében a kormányzott tengely legnagyobb megengedett tengelyterhelése tonnában. |
| --- | --- |

2.10.3.

Az Av érték a csuklós vonórúddal felszerelt pótkocsik esetében a kormányzott tengely legnagyobb megengedett tengelyterhelése tonnában.

| 2.10.4. | A V érték a 3,5 tonnánál nagyobb műszakilag megengedett legnagyobb tömegű, merev vonórudas pótkocsi által a kapcsolószerkezetre kifejtett függőleges erő amplitúdójának elméleti referenciaértéke. A dinamikus vizsgálatok során a V érték alapján számítják ki a függőlegesen ható erőket. |
| --- | --- |

2.10.4.

A V érték a 3,5 tonnánál nagyobb műszakilag megengedett legnagyobb tömegű, merev vonórudas pótkocsi által a kapcsolószerkezetre kifejtett függőleges erő amplitúdójának elméleti referenciaértéke. A dinamikus vizsgálatok során a V érték alapján számítják ki a függőlegesen ható erőket.

Formula

| 2.11. | Az előírás 6. mellékletében alkalmazott jelölések és meghatározások.







  Av | = | csuklós vonórúddal felszerelt pótkocsik esetében a kormányzott tengely legnagyobb megengedett tengelyterhelése tonnában. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | merev vonórudas pótkocsi tömege tonnában – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát. |
| D | = | a D érték kN-ban – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát. |
| Dc | = | a Dc értéke kN-ban merev vonórudas pótkocsi esetében – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát. |
| R | = | a vontatott jármű tömege tonnában – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát. |
| T | = | a vontató jármű tömege tonnában – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát. |
| Fs | = | statikus emelőerő kN-ban. |
| Fh | = | a vizsgálati erőnek a jármű hossztengelye menti, vízszintes összetevője kN-ban. |
| Fv | = | a vizsgálati erő függőleges összetevője kN-ban. |
| S | = | a statikus függőleges tömeg kg-ban |
| V | = | V érték kN-ban – lásd ezen előírás 2.10.4. szakaszát. |
| g | = | nehézségi gyorsulás (elfogadott értéke: 9,81 m/s2). |
| vmax | = | vmax az a legnagyobb tervezési sebesség, amelyre a kapcsolószerkezetet, illetve a járművet ezen előírás szerint vizsgálták és jóváhagyták. |

2.11.

Az előírás 6. mellékletében alkalmazott jelölések és meghatározások.

Av

=

csuklós vonórúddal felszerelt pótkocsik esetében a kormányzott tengely legnagyobb megengedett tengelyterhelése tonnában.

C

=

merev vonórudas pótkocsi tömege tonnában – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát.

D

=

a D érték kN-ban – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát.

Dc

=

a Dc értéke kN-ban merev vonórudas pótkocsi esetében – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát.

c

R

=

a vontatott jármű tömege tonnában – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát.

T

=

a vontató jármű tömege tonnában – lásd ezen előírás 2.10.1. szakaszát.

Fs

s

=

statikus emelőerő kN-ban.

Fh

h

=

a vizsgálati erőnek a jármű hossztengelye menti, vízszintes összetevője kN-ban.

Fv

=

a vizsgálati erő függőleges összetevője kN-ban.

S

=

a statikus függőleges tömeg kg-ban

V

=

V érték kN-ban – lásd ezen előírás 2.10.4. szakaszát.

g

=

nehézségi gyorsulás (elfogadott értéke: 9,81 m/s2).

2

vmax

max

=

vmax az a legnagyobb tervezési sebesség, amelyre a kapcsolószerkezetet, illetve a járművet ezen előírás szerint vizsgálták és jóváhagyták.

max

Indexek:

| O | = | legnagyobb vizsgálati erő. |
| --- | --- | --- |
| U | = | legkisebb vizsgálati erő. |
| s | = | statikus erő. |
| h | = | vízszintes. |
| p | = | pulzáló. |
| res | = | eredő. |
| v | = | függőleges. |
| w | = | váltakozó erő. |

O

=

legnagyobb vizsgálati erő.

U

=

legkisebb vizsgálati erő.

s

=

statikus erő.

h

=

vízszintes.

p

=

pulzáló.

res

=

eredő.

v

=

függőleges.

w

=

váltakozó erő.

| 2.12. | „Merev vonórudas pótkocsi”: egy tengellyel vagy egy tengelycsoporttal ellátott vontatott jármű, amelynek a vonórúdja nem képes elfordulni a járműhöz képest, vagy (például) felfüggesztési rendszer megléte miatt csak korlátozott mértékben foroghat el egy tengely körül – az úttest felszínével párhuzamosan és a haladási irányra merőlegesen –, és így képes függőleges erőket továbbítani a vontató járműre. Az ilyen pótkocsi tömegének egy részét a vontató jármű viseli. A hidraulikusan szabályozható csuklós vonórúd merev vonórúdnak minősül. (4) |
| --- | --- |

2.12.

„Merev vonórudas pótkocsi

4

| 2.13. | „Mechanikus kényszerkapcsolat”: a szerkezet és alkotóelemeinek kialakítása és geometriája olyan, hogy az nem nyílik vagy oldódik ki a rendeltetésszerű használat vagy vizsgálat során rá ható bármilyen erő vagy erőösszetevők hatására. |
| --- | --- |

2.13.

„Mechanikus kényszerkapcsolat

| 2.14. | „Járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint a mechanikus kapcsolószerkezetek vagy -elemek rögzítési területeinek szerkezete, méretei, alakja és anyagai. Ez vonatkozik a vontatójárműre és a pótkocsira egyaránt. |
| --- | --- |

2.14.

„Járműtípus

3.   MECHANIKUS KAPCSOLÓSZERKEZETEK ÉS -ELEMEK JÓVÁHAGYÁSA IRÁNTI KÉRELEM

| 3.1. | A jóváhagyás iránti kérelmet a márkanév vagy a védjegy jogosultja vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

3.1.

A jóváhagyás iránti kérelmet a márkanév vagy a védjegy jogosultja vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 3.2. | A mechanikus kapcsolószerkezetek vagy -elemek egyes típusainak tekintetében a kérelemhez az alábbi információkat kell csatolni az 1. melléklet szerinti értesítési nyomtatványon: |
| --- | --- |

3.2.

A mechanikus kapcsolószerkezetek vagy -elemek egyes típusainak tekintetében a kérelemhez az alábbi információkat kell csatolni az 1. melléklet szerinti értesítési nyomtatványon:

| 3.2.1. | a kapcsolószerkezeten vagy -elemen feltüntetendő gyártói vagy beszállítói márkanevek vagy védjegyek részletei; |
| --- | --- |

3.2.1.

a kapcsolószerkezeten vagy -elemen feltüntetendő gyártói vagy beszállítói márkanevek vagy védjegyek részletei;

| 3.2.2. | rajzok, amelyek eléggé részletesek a berendezés vagy alkatrész meghatározásához, és bemutatják a járműre való felszerelés módját; a rajzokon fel kell tüntetni a jóváhagyási szám és a 7. szakaszban megadott egyéb jelölések egymáshoz viszonyított helyzetét és az ezeknek biztosított helyet; |
| --- | --- |

3.2.2.

rajzok, amelyek eléggé részletesek a berendezés vagy alkatrész meghatározásához, és bemutatják a járműre való felszerelés módját; a rajzokon fel kell tüntetni a jóváhagyási szám és a 7. szakaszban megadott egyéb jelölések egymáshoz viszonyított helyzetét és az ezeknek biztosított helyet;

| 3.2.3. | adott esetben nyilatkozat a D, Dc, S, Av és V értékekről, a 2.10. szakaszban megadott meghatározás szerint. |
| --- | --- |

3.2.3.

adott esetben nyilatkozat a D, Dc, S, Av és V értékekről, a 2.10. szakaszban megadott meghatározás szerint.

| 3.2.3.1. | a kapcsolószerkezetek jellemző értékeinek legalább egyenlőnek kell lenniük a megengedett legnagyobb vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegére vonatkozó értékekkel; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

a kapcsolószerkezetek jellemző értékeinek legalább egyenlőnek kell lenniük a megengedett legnagyobb vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegére vonatkozó értékekkel;

| 3.2.4. | a szerkezet vagy alkotóelem részletes műszaki leírása, különösen a típus és a felhasznált anyagok megjelölésével; |
| --- | --- |

3.2.4.

a szerkezet vagy alkotóelem részletes műszaki leírása, különösen a típus és a felhasznált anyagok megjelölésével;

| 3.2.5. | a típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat által kért minták; |
| --- | --- |

3.2.5.

a típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat által kért minták;

| 3.2.6. | minden mintát teljes, végleges felületkezeléssel kell ellátni. Ha azonban az utolsó réteg festék vagy epoxiporbevonat, ezt el kell hagyni; |
| --- | --- |

3.2.6.

minden mintát teljes, végleges felületkezeléssel kell ellátni. Ha azonban az utolsó réteg festék vagy epoxiporbevonat, ezt el kell hagyni;

4.   A MECHANIKUS KAPCSOLÓSZERKEZETEKRE ÉS -ELEMEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 4.1. | Mindegyik mintának meg kell felelnie az 5. és a 6. mellékletben a méretekre és szilárdságra meghatározott előírásoknak. A 6. mellékletben meghatározott vizsgálatokat követően nem lehet semmilyen repedés, törés vagy túlzott tartós alakváltozás, amely hátrányosan befolyásolná a szerkezetet vagy alkotóelemet a megfelelő működésben. |
| --- | --- |

4.1.

Mindegyik mintának meg kell felelnie az 5. és a 6. mellékletben a méretekre és szilárdságra meghatározott előírásoknak. A 6. mellékletben meghatározott vizsgálatokat követően nem lehet semmilyen repedés, törés vagy túlzott tartós alakváltozás, amely hátrányosan befolyásolná a szerkezetet vagy alkotóelemet a megfelelő működésben.

| 4.2. | A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem összes olyan alkatrészét, amelynek meghibásodása a vontatójármű és a pótkocsi szétválását eredményezheti, acélból vagy öntöttvasból kell készíteni. Egyéb anyagokat is lehet használni, feltéve, hogy a gyártó a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő fél típusjóváhagyó hatósága vagy műszaki szolgálata számára hitelt érdemlően igazolta az anyagok egyenértékűségét. |
| --- | --- |

4.2.

A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem összes olyan alkatrészét, amelynek meghibásodása a vontatójármű és a pótkocsi szétválását eredményezheti, acélból vagy öntöttvasból kell készíteni. Egyéb anyagokat is lehet használni, feltéve, hogy a gyártó a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő fél típusjóváhagyó hatósága vagy műszaki szolgálata számára hitelt érdemlően igazolta az anyagok egyenértékűségét.

| 4.3. | A mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek üzemeltetésének biztonságosnak kell lennie, és az össze- és szétkapcsolást egy személynek el kell tudnia végzeni szerszámok használata nélkül. A 3,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsikhoz szánt kapcsolószerkezetek típusa a következő típusok valamelyike kell legyen:






  a) | a 2.2. pontban meghatározott automatikus csatlakoztatás, vagy |
| --- | --- | --- |

4.3.

A mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek üzemeltetésének biztonságosnak kell lennie, és az össze- és szétkapcsolást egy személynek el kell tudnia végzeni szerszámok használata nélkül. A 3,5 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsikhoz szánt kapcsolószerkezetek típusa a következő típusok valamelyike kell legyen:

a)

a 2.2. pontban meghatározott automatikus csatlakoztatás, vagy

| b) | automatikus csatlakoztatási és reteszelési folyamat, melynek keretében a megkezdett csatlakoztatási folyamat automatikusan befejeződik, és a reteszelt állapotot a vezető látóterében egy jelzés jelzi, vagy |
| --- | --- |

b)

automatikus csatlakoztatási és reteszelési folyamat, melynek keretében a megkezdett csatlakoztatási folyamat automatikusan befejeződik, és a reteszelt állapotot a vezető látóterében egy jelzés jelzi, vagy

| c) | kézzel reteszelhető és rögzíthető, automatizálás vagy önreteszelő szerkezet nélkül. |
| --- | --- |

c)

kézzel reteszelhető és rögzíthető, automatizálás vagy önreteszelő szerkezet nélkül.

| 4.4. | A mechanikus kapcsolószerkezeteket és -elemeket úgy kell megtervezni és legyártani, hogy rendeltetésszerű használat és helyes karbantartás, valamint a kopóalkatrészek cseréje mellett kielégítő módon működjenek tovább, és megőrizzék az ezen előírásban előírt jellemzőket. |
| --- | --- |

4.4.

A mechanikus kapcsolószerkezeteket és -elemeket úgy kell megtervezni és legyártani, hogy rendeltetésszerű használat és helyes karbantartás, valamint a kopóalkatrészek cseréje mellett kielégítő módon működjenek tovább, és megőrizzék az ezen előírásban előírt jellemzőket.

| 4.5. | Amennyiben az 5. melléklet nem határoz meg további követelményeket, minden mechanikus kapcsolószerkezetet és -elemet úgy kell megtervezni, hogy mechanikus kényszerkapcsolatot biztosítson, és zárt állapotban legalább egy további mechanikus kényszerkapcsolattal zárjon. Ettől eltérően a szerkezet egységét két vagy több különálló rögzítési lehetőség is biztosíthatja, de mindegyiknek mechanikus kényszerkapcsolatot kell létesítenie, valamint ezeket a 6. mellékletben szereplő követelmények szerint egyenként meg kell vizsgálni. A mechanikus kényszerkapcsolatnak meg kell felelnie a 2.13. szakaszban található meghatározásnak.
  Rugóerőt csak a szerkezet zárására, valamint a rázkódás által a szerkezet alkatrészeire gyakorolt azon hatások megelőzésére lehet alkalmazni, amelyek miatt a szerkezet olyan helyzetekbe kerülne, amelyekben kinyílhat vagy kioldódhat.
  Egy rugó meghibásodása vagy kihagyása miatt nem nyílhat ki vagy oldódhat ki az egész szerkezet.
  A távjelző berendezéseket – ha a vezetőfülkében vannak felszerelve – a vezető látóterében kell felszerelni, és azokat egyértelműen meg kell jelölni.
  Ha a jármű oldalára vannak felszerelve, a távjelző berendezéseket a vezető látóterében kell felszerelni, és azokat tartósan és egyértelműen meg kell jelölni. A távjelző berendezésnek a kapcsolószerkezet minden nyitásakor és zárásakor automatikusan aktiválódnia kell, illetve inaktiválódnia kell. |
| --- | --- |

4.5.

Amennyiben az 5. melléklet nem határoz meg további követelményeket, minden mechanikus kapcsolószerkezetet és -elemet úgy kell megtervezni, hogy mechanikus kényszerkapcsolatot biztosítson, és zárt állapotban legalább egy további mechanikus kényszerkapcsolattal zárjon. Ettől eltérően a szerkezet egységét két vagy több különálló rögzítési lehetőség is biztosíthatja, de mindegyiknek mechanikus kényszerkapcsolatot kell létesítenie, valamint ezeket a 6. mellékletben szereplő követelmények szerint egyenként meg kell vizsgálni. A mechanikus kényszerkapcsolatnak meg kell felelnie a 2.13. szakaszban található meghatározásnak.

Rugóerőt csak a szerkezet zárására, valamint a rázkódás által a szerkezet alkatrészeire gyakorolt azon hatások megelőzésére lehet alkalmazni, amelyek miatt a szerkezet olyan helyzetekbe kerülne, amelyekben kinyílhat vagy kioldódhat.

Egy rugó meghibásodása vagy kihagyása miatt nem nyílhat ki vagy oldódhat ki az egész szerkezet.

A távjelző berendezéseket – ha a vezetőfülkében vannak felszerelve – a vezető látóterében kell felszerelni, és azokat egyértelműen meg kell jelölni.

Ha a jármű oldalára vannak felszerelve, a távjelző berendezéseket a vezető látóterében kell felszerelni, és azokat tartósan és egyértelműen meg kell jelölni. A távjelző berendezésnek a kapcsolószerkezet minden nyitásakor és zárásakor automatikusan aktiválódnia kell, illetve inaktiválódnia kell.

| 4.6. | Minden szerkezethez vagy alkotóelemhez olyan felszerelési és üzemeltetési útmutatót kell mellékleni, amely bármely hozzáértő személynek elégséges tájékoztatást ad ahhoz, hogy a járműre helyesen felszerelje és rendeltetésszerűen működtesse azt – lásd még a 7. mellékletet. Az utasításokat legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben a szerkezetet vagy alkotóelemet értékesítik. A jármű- vagy karosszériagyártó által felszerelt eredeti berendezésekhez szállított berendezések és alkotóelemek esetében el lehet tekinteni a felszerelési útmutatótól, de a jármű- vagy karosszériagyártó felel annak biztosításáért, hogy a jármű üzemeltetője megkapja a kapcsolószerkezet vagy -elem helyes üzemeltetéséhez szükséges utasításokat. |
| --- | --- |

4.6.

Minden szerkezethez vagy alkotóelemhez olyan felszerelési és üzemeltetési útmutatót kell mellékleni, amely bármely hozzáértő személynek elégséges tájékoztatást ad ahhoz, hogy a járműre helyesen felszerelje és rendeltetésszerűen működtesse azt – lásd még a 7. mellékletet. Az utasításokat legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben a szerkezetet vagy alkotóelemet értékesítik. A jármű- vagy karosszériagyártó által felszerelt eredeti berendezésekhez szállított berendezések és alkotóelemek esetében el lehet tekinteni a felszerelési útmutatótól, de a jármű- vagy karosszériagyártó felel annak biztosításáért, hogy a jármű üzemeltetője megkapja a kapcsolószerkezet vagy -elem helyes üzemeltetéséhez szükséges utasításokat.

| 4.7. | A rásegítés nélküli gyorsan állítható magasságú vontatóberendezések esetében az üzemi erő nem haladhatja meg a 40 daN-t. |
| --- | --- |

4.7.

A rásegítés nélküli gyorsan állítható magasságú vontatóberendezések esetében az üzemi erő nem haladhatja meg a 40 daN-t.

5.   MECHANIKUS KAPCSOLÓSZERKEZETTEL VAGY -ELEMMEL ELLÁTOTT JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSA IRÁNTI KÉRELEM

| 5.1. | A járműtípus mechanikus kapcsolószerkezettel vagy -elemmel való felszerelése tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. |
| --- | --- |

5.1.

A járműtípus mechanikus kapcsolószerkezettel vagy -elemmel való felszerelése tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a járműgyártó vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

| 5.2. | Ehhez meg kell adni az alábbi információkat, hogy a típusjóváhagyó hatóság ki tudja tölteni a 2. mellékletben szereplő értesítést: |
| --- | --- |

5.2.

Ehhez meg kell adni az alábbi információkat, hogy a típusjóváhagyó hatóság ki tudja tölteni a 2. mellékletben szereplő értesítést:

| 5.2.1. | rajzok, amelyek eléggé részletesek a berendezés vagy alkotóelem meghatározásához, és bemutatják a járműre való felszerelés módját; a rajzokon fel kell tüntetni a jóváhagyási szám és a 7. szakaszban megadott egyéb jelölések egymáshoz viszonyított helyzetét és az ezeknek biztosított helyet; |
| --- | --- |

5.2.1.

rajzok, amelyek eléggé részletesek a berendezés vagy alkotóelem meghatározásához, és bemutatják a járműre való felszerelés módját; a rajzokon fel kell tüntetni a jóváhagyási szám és a 7. szakaszban megadott egyéb jelölések egymáshoz viszonyított helyzetét és az ezeknek biztosított helyet;

| 5.2.2. | a berendezés vagy alkotóelem részletes műszaki leírása, különösen a típus és a felhasznált anyagok megjelölésével; |
| --- | --- |

5.2.2.

a berendezés vagy alkotóelem részletes műszaki leírása, különösen a típus és a felhasznált anyagok megjelölésével;

| 5.2.3. | adott esetben nyilatkozat a D, Dc, S, Av és V értékekről, a 2.10. szakaszban megadott meghatározás szerint. |
| --- | --- |

5.2.3.

adott esetben nyilatkozat a D, Dc

v

| 5.2.3.1. | a jellemző értékeknek legalább egyenlőnek kell lenniük a megengedett legnagyobb vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegére vonatkozó értékekkel; |
| --- | --- |

5.2.3.1.

a jellemző értékeknek legalább egyenlőnek kell lenniük a megengedett legnagyobb vontatójármű, pótkocsi és szerelvény tömegére vonatkozó értékekkel;

| 5.2.4. | egy, a jóváhagyandó jármű típusát képviselő és a mechanikus kapcsolószerkezettel felszerelt járművet át kell adni a típusjóváhagyó hatóságnak vagy a műszaki szolgálatnak, amely a berendezésből vagy alkotóelemből további mintákat kérhet; |
| --- | --- |

5.2.4.

egy, a jóváhagyandó jármű típusát képviselő és a mechanikus kapcsolószerkezettel felszerelt járművet át kell adni a típusjóváhagyó hatóságnak vagy a műszaki szolgálatnak, amely a berendezésből vagy alkotóelemből további mintákat kérhet;

| 5.2.5. | olyan jármű is elfogadható, amely nem tartalmazza az adott típusnak megfelelő alkotóelemek mindegyikét, feltéve, hogy a kérelmező a típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat számára kielégítő módon be tudja mutatni, hogy az alkotóelemek hiánya nem befolyásolja a vizsgálat eredményeit az ezen előírás követelményei szerint. |
| --- | --- |

5.2.5.

olyan jármű is elfogadható, amely nem tartalmazza az adott típusnak megfelelő alkotóelemek mindegyikét, feltéve, hogy a kérelmező a típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat számára kielégítő módon be tudja mutatni, hogy az alkotóelemek hiánya nem befolyásolja a vizsgálat eredményeit az ezen előírás követelményei szerint.

6.   A MECHANIKUS KAPCSOLÓSZERKEZETTEL VAGY -ELEMMEL ELLÁTOTT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 6.1. | A járműre felszerelt mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem jóváhagyása az ezen előírás 3. és 4. szakaszának, valamint 5. és 6. mellékletének követelményei alapján történik. |
| --- | --- |

6.1.

A járműre felszerelt mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem jóváhagyása az ezen előírás 3. és 4. szakaszának, valamint 5. és 6. mellékletének követelményei alapján történik.

| 6.2. | A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem felszerelésének meg kell felelnie az ezen előírás 7. mellékletében megadott követelményeknek. |
| --- | --- |

6.2.

A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem felszerelésének meg kell felelnie az ezen előírás 7. mellékletében megadott követelményeknek.

| 6.3. | A kapcsolószerkezet vagy -elem használatához használati utasítást kell biztosítani, amely tartalmazza az adott típusú kapcsolószerkezethez vagy -elemhez általában fűződő utasításoktól eltérő esetleges különleges használati utasításokat, valamint a különböző üzemmódok szerinti össze- és szétkapcsolásra vonatkozó utasításokat, például a vontató- és vontatott járművek közötti különféle szögben való csatlakoztatására vonatkozóan. Mindegyik járműhöz mellékelni kell e használati utasítást, amelyet legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben a járművet értékesítésre kínálják. |
| --- | --- |

6.3.

A kapcsolószerkezet vagy -elem használatához használati utasítást kell biztosítani, amely tartalmazza az adott típusú kapcsolószerkezethez vagy -elemhez általában fűződő utasításoktól eltérő esetleges különleges használati utasításokat, valamint a különböző üzemmódok szerinti össze- és szétkapcsolásra vonatkozó utasításokat, például a vontató- és vontatott járművek közötti különféle szögben való csatlakoztatására vonatkozóan. Mindegyik járműhöz mellékelni kell e használati utasítást, amelyet legalább annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben a járművet értékesítésre kínálják.

7.   JELÖLÉSEK

| 7.1. | A jóváhagyásra benyújtott mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek típusain fel kell tüntetni a gyártó, a beszállító vagy a kérelmező márkanevét vagy védjegyét a típustáblán. |
| --- | --- |

7.1.

A jóváhagyásra benyújtott mechanikus kapcsolószerkezetek és -elemek típusain fel kell tüntetni a gyártó, a beszállító vagy a kérelmező márkanevét vagy védjegyét a típustáblán.

| 7.2. | A 8.5. szakaszban említett és a 3. mellékletben bemutatott jóváhagyási jel elhelyezéséhez elég helyet kell biztosítani. Ezt a helyet fel kell tüntetni a 3.2.2. pontban említett rajzokon. |
| --- | --- |

7.2.

A 8.5. szakaszban említett és a 3. mellékletben bemutatott jóváhagyási jel elhelyezéséhez elég helyet kell biztosítani. Ezt a helyet fel kell tüntetni a 3.2.2. pontban említett rajzokon.

| 7.3. | A mechanikus kapcsolószerkezeten vagy -elemen a 7.2. és a 8.5. szakaszban említett jóváhagyási jel mellett fel kell tüntetni a csatlakozó 2.6. szakaszban meghatározott osztályát, valamint a 2.10. szakaszban meghatározott és a 4. mellékletben bemutatott vonatkozó jellemző értékeket, valamint a 2.11. pontban meghatározott legnagyobb tervezési sebességet. E jelölések helyét meg kell adni a 3.2.2. szakaszban említett rajzokon. |
| --- | --- |

7.3.

A mechanikus kapcsolószerkezeten vagy -elemen a 7.2. és a 8.5. szakaszban említett jóváhagyási jel mellett fel kell tüntetni a csatlakozó 2.6. szakaszban meghatározott osztályát, valamint a 2.10. szakaszban meghatározott és a 4. mellékletben bemutatott vonatkozó jellemző értékeket, valamint a 2.11. pontban meghatározott legnagyobb tervezési sebességet. E jelölések helyét meg kell adni a 3.2.2. szakaszban említett rajzokon.

| 7.4. | Abban az esetben, ha a mechanikus kapcsolószerkezetet vagy -elemet a csatlakozók vagy berendezések azonos osztályán belül alternatív jellemző értékekkel hagyják jóvá, a szerkezeten vagy elemen meg kell adni legfeljebb két alternatívát. |
| --- | --- |

7.4.

Abban az esetben, ha a mechanikus kapcsolószerkezetet vagy -elemet a csatlakozók vagy berendezések azonos osztályán belül alternatív jellemző értékekkel hagyják jóvá, a szerkezeten vagy elemen meg kell adni legfeljebb két alternatívát.

| 7.5. | Ha a mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem alkalmazásának bármilyen korlátja van, például ha a szerkezet használata egy bizonyos sebességre korlátozódik, a korlátozást jelölni kell a szerkezeten vagy elemen. |
| --- | --- |

7.5.

Ha a mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem alkalmazásának bármilyen korlátja van, például ha a szerkezet használata egy bizonyos sebességre korlátozódik, a korlátozást jelölni kell a szerkezeten vagy elemen.

| 7.6. | Minden jelölésnek tartósnak és akkor is láthatónak kell lennie, miután a szerkezetet vagy az alkotóelemek felszerelték a járműre. |
| --- | --- |

7.6.

Minden jelölésnek tartósnak és akkor is láthatónak kell lennie, miután a szerkezetet vagy az alkotóelemek felszerelték a járműre.

8.   Jóváhagyás

| 8.1. | Ha a mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem típusának mintája (mintái) megfelel(nek) az ezen előírás követelményeinek, a jóváhagyást meg kell adni, feltéve, hogy a 10. szakasz követelményei kielégítő módon teljesülnek. |
| --- | --- |

8.1.

Ha a mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem típusának mintája (mintái) megfelel(nek) az ezen előírás követelményeinek, a jóváhagyást meg kell adni, feltéve, hogy a 10. szakasz követelményei kielégítő módon teljesülnek.

| 8.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az ezen előírásban említett több szerkezet- vagy alkotóelem-típushoz. |
| --- | --- |

8.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot az ezen előírásban említett több szerkezet- vagy alkotóelem-típushoz.

| 8.3. | Mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. vagy 2. mellékletében megadott mintának megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

8.3.

Mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. vagy 2. mellékletében megadott mintának megfelelő nyomtatványon.

| 8.4. | A 7.1. szakaszban előírt jelölésen kívül az ezen előírás szerint jóváhagyott minden mechanikus kapcsolószerkezeten vagy -elemen a 7.2. szakaszban megjelölt helyen el kell helyezni a 8.5. szakaszban leírt jóváhagyási jelet. |
| --- | --- |

8.4.

A 7.1. szakaszban előírt jelölésen kívül az ezen előírás szerint jóváhagyott minden mechanikus kapcsolószerkezeten vagy -elemen a 7.2. szakaszban megjelölt helyen el kell helyezni a 8.5. szakaszban leírt jóváhagyási jelet.

| 8.5. | A jóváhagyási jel nemzetközi jelzés, amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

8.5.

A jóváhagyási jel nemzetközi jelzés, amely a következőkből áll:

| 8.5.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (5

| 8.5.2. | a 8.2. szakaszban előírt jóváhagyási szám; |
| --- | --- |

8.5.2.

a 8.2. szakaszban előírt jóváhagyási szám;

| 8.5.3. | egy nagy „D” betű, amennyiben a 6. melléklet 3.1.3. szakasza (dinamikus tartóssági vizsgálat) szerint vizsgálták, vagy |
| --- | --- |

8.5.3.

egy nagy „D” betű, amennyiben a 6. melléklet 3.1.3. szakasza (dinamikus tartóssági vizsgálat) szerint vizsgálták, vagy

| 8.5.4. | egy nagy „S” betű, amennyiben a 6. melléklet 3.3.3.2. szakasza (statikus vizsgálat) szerint vizsgálták; |
| --- | --- |

8.5.4.

egy nagy „S” betű, amennyiben a 6. melléklet 3.3.3.2. szakasza (statikus vizsgálat) szerint vizsgálták;

| 8.5.5. | egy nagy „T” betű két részből álló vizsgálat esetén; |
| --- | --- |

8.5.5.

egy nagy „T” betű két részből álló vizsgálat esetén;

| 8.5.6. | a jóváhagyási jelet és számot a 3. mellékletben látható példa szerint kell elrendezni. |
| --- | --- |

8.5.6.

a jóváhagyási jelet és számot a 3. mellékletben látható példa szerint kell elrendezni.

9.   A MECHANIKUS KAPCSOLÓSZERKEZET VAGY -ELEM VAGY A JÁRMŰ MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 9.1. | A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem, illetve a jármű típusának a 2.9. szakaszban meghatározottak szerinti módosításáról értesíteni kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot vagy műszaki szolgálatot. A típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat ezt követően a következőképpen járhat el: |
| --- | --- |

9.1.

A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem, illetve a jármű típusának a 2.9. szakaszban meghatározottak szerinti módosításáról értesíteni kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot vagy műszaki szolgálatot. A típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat ezt követően a következőképpen járhat el:

| 9.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a szerkezet, az alkotóelem vagy a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

9.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a szerkezet, az alkotóelem vagy a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy

| 9.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér. |
| --- | --- |

9.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér.

| 9.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a módosítások részletes leírásával együtt – a fenti 8.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell az ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

9.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a módosítások részletes leírásával együtt – a fenti 8.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell az ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 9.3. | A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről a 8.3. szakaszban leírt eljárással értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.3.

A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről a 8.3. szakaszban leírt eljárással értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás 1. jegyzékében (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 10.1. | a jóváhagyás birtokosának gondoskodnia kell arról, hogy a gyártás megfelelőségére vonatkozó vizsgálatok eredményeit rögzítsék, és a mellékelt dokumentumok a jóváhagyó hatósággal vagy a műszaki szolgálattal egyetértésben meghatározott ideig rendelkezésre álljanak. Ez az időszak nem haladhatja meg a gyártás végleges leállításától számított tíz évet. |
| --- | --- |

10.1.

a jóváhagyás birtokosának gondoskodnia kell arról, hogy a gyártás megfelelőségére vonatkozó vizsgálatok eredményeit rögzítsék, és a mellékelt dokumentumok a jóváhagyó hatósággal vagy a műszaki szolgálattal egyetértésben meghatározott ideig rendelkezésre álljanak. Ez az időszak nem haladhatja meg a gyártás végleges leállításától számított tíz évet.

| 10.2. | A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

10.2.

A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

11.   Szankciók nem megfelelő gyártás esetén

| 11.1. | A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem típusára ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jellel ellátott szerkezet vagy alkotóelem nem felel meg a jóváhagyott típusnak. |
| --- | --- |

11.1.

A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem típusára ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a követelmények nem teljesülnek, vagy ha a jóváhagyási jellel ellátott szerkezet vagy alkotóelem nem felel meg a jóváhagyott típusnak.

| 11.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

11.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

12.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja a mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem ezen előírás szerint jóváhagyott típusának gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot vagy műszaki szolgálatot. A típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat az értesítés kézhezvételét követően az ezen előírás 1. vagy 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

13.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

| 13.1. | Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét. |
| --- | --- |

13.1.

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. dokumentum) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  A Közúti Közlekedési Egyezmény (Bécs, 1968) 1. cikkének t) és u) albekezdése szerint.

2

(3)  A T és R tömeg, valamint a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg meghaladhatja a nemzeti jogszabályban előírt megengedett maximumot.

3

(4)  A T és R tömeg, valamint a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg meghaladhatja a nemzeti jogszabályban előírt megengedett maximumot.

4

(5)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

5

---

1. MELLÉKLET

Értesítés kapcsolószerkezetekről és -elemekről

(legnagyobb formátum: A4 [210×297 mm])

| (1) | Kibocsátó:. | Hatóság neve:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Kibocsátó:.

Hatóság neve:

...

...

...

| Tárgy (2): | jóváhagyás megadása |
| --- | --- |
| | jóváhagyás kiterjesztése |
| | jóváhagyás elutasítása |
| | jóváhagyás visszavonása |
| | a gyártás végleges leállítása |

Tárgy (2):

jóváhagyás megadása

jóváhagyás kiterjesztése

jóváhagyás elutasítása

jóváhagyás visszavonása

a gyártás végleges leállítása

mechanikus kapcsolószerkezetből álló műszaki egység vagy kapcsolóelem típusának tekintetében, az 147. számú előírás szerint

Jóváhagyási szám: ....Kiterjesztés száma: ....

1.

A műszaki egység vagy alkotóelem kereskedelmi megnevezése vagy márkaneve:....

2.

A műszaki egység vagy alkotóelem típusának gyártó általi megnevezése:....

3.

A gyártó neve és címe:....

4.

A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:....

5.

A műszaki egység vagy alkotóelem egyéb, a forgalmazó által adott márkaneve vagy védjegye:....

6

Műszaki egység esetében: a jármű típusa és gyártmánya, amelyhez a műszaki egységet szánják....

7.

A gyártás megfelelőségéért felelős cég vagy szervezet neve és címe:....

8.

A jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma: ....

9.

A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:....

10.

Rövid leírás: ...

10.1.

A műszaki egység vagy alkotóelem típusa és osztálya:....

10.2.

Jellemző értékek: ....

10.2.1.

D... kN Dc... kN.S.... kg

Av ....tonna vmax....km/h. V...kN

Másodlagos értékek:

D.... kN.Dc.... kN.S...kg

Av....tonna.vmax....km/h V...kN

11

Útmutató az adott kapcsolószerkezet vagy -elem járműre szereléséhez, valamint a jármű gyártója által mellékelt fényképek vagy rajzok a szerelési pontokról: ....

12

A kapcsolószerkezet vagy -elem rögzítéséhez szükséges különleges merevítő karok, lemezek vagy távtartó elemek felszerelésére vonatkozó információk: ....

13.

A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:....

14.

A vizsgálati jegyzőkönyv száma:....

15.

A jóváhagyási jel helye:....

16.

A jóváhagyás kiterjesztésének indokolása. ...

17.

Jóváhagyás megadása/kiterjesztése/elutasítása/visszavonása (2)

18.

Hely:....

19.

Dátum:....

20.

Aláírás:....

21.

A típusjóváhagyó hatóságnál őrzött dokumentumok jegyzékét csatoltuk ehhez az értesítéshez; a jegyzéket a hatóság kérésre kiadhatja:....

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

1

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

2

---

2. MELLÉKLET

Értesítés járművekről

(legnagyobb formátum: A4 [210×297 mm])

| (1) | Kibocsátó:. | Hatóság neve:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Kibocsátó:.

Hatóság neve:

...

...

...

| Tárgy (2): | jóváhagyás megadása |
| --- | --- |
| | jóváhagyás kiterjesztése |
| | jóváhagyás elutasítása |
| | jóváhagyás visszavonása |
| | a gyártás végleges leállítása |

Tárgy (2):

jóváhagyás megadása

jóváhagyás kiterjesztése

jóváhagyás elutasítása

jóváhagyás visszavonása

a gyártás végleges leállítása

járműtípus mechanikus kapcsolószerkezete vagy -eleme felszerelésének tekintetében, a 147. számú ENSZ-előírás szerint

Jóváhagyási szám:.... Kiterjesztés száma: ...

1.

A jármű kereskedelmi neve vagy védjegye:...

2.

A jármű típusa:...

3.

A gyártó neve és címe:...

4.

A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:...

5.

A jármű kategóriája, például T, R (3):...

6.

A jármű megengedett legnagyobb tömegének tengelyek közötti eloszlása: ...

A vontatható pótkocsi megengedett legnagyobb tömege: ... kg

A kapcsolási pontra nehezedő megengedett legnagyobb statikus tömeg:.... kg

A menetkész jármű legnagyobb tömege felépítménnyel együtt, beleértve a hűtőfolyadékot, a kenőanyagokat, a tüzelőanyagot, a szerszámokat és a pótkereket (ha van), járművezető nélkül:.... kg

7.

D... kN. Dc... kN. S.... kg

Av ... tonna.vmax... km/h...V ... kN

8

Utasítások a kapcsolószerkezet vagy -elem típusának a járműhöz való rögzítéséhez és a járműgyártó által melléklet fényképek vagy rajzok a szerelési pontokról: ...

9.

Akapcsolószerkezet vagy -elem rögzítéséhez szükséges különleges merevítő karok, lemezek vagy távtartó elemek felszerelésére vonatkozó információk:....

10.

A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem kereskedelmi megnevezése vagy márkaneve és a jóváhagyás száma: ...

11.

A kapcsolószerkezet vagy -elem osztálya:....

12.

A jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:...

13.

A jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ...

14.

A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:...

15.

A vizsgálati jegyzőkönyv száma:...

16.

A jóváhagyási jel helye:...

17.

A jóváhagyás kiterjesztésének indokolása:...

18.

Jóváhagyás megadása/kiterjesztése/elutasítása/visszavonása  (2):

19.

Hely:...

20.

Dátum:...

21.

Aláírás:...

22.

A típusjóváhagyó hatóságnál őrzött dokumentumok jegyzékét csatoltuk ehhez az értesítéshez; a jegyzéket a hatóság kérésre kiadhatja:...

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

1

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

2

(3)  A járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6. dokumentum) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

---

3. MELLÉKLET

Példa a jóváhagyási jel elrendezésére

Image 3

a = legalább 8 mm

A fenti jóváhagyási jelet viselő mechanikus kapcsolószerkezet, -elem, illetve jármű olyan szerkezet vagy alkotóelem, amelyet Hollandiában (E4) a 2405 számon hagytak jóvá, és amely megfelel a 00. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek, és statikus vizsgálaton esett át (S).

Megjegyzés: A jóváhagyási számot és a kiegészítő jeleket a körhöz közel kell elhelyezni, az „E” betű fölött, alatt, illetve attól jobbra vagy balra. A jóváhagyási szám számjegyeinek az „E” betű ugyanazon oldalán kell lenniük, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A jóváhagyási számban kerülni kell a római számok használatát, hogy ne legyen összetéveszthető más jelekkel.

---

4. MELLÉKLET

Példák a jellemző értékek feltüntetésének elrendezésére

1.

Minden mechanikus kapcsolószerkezeten vagy -elemen fel kell tüntetni a szerkezet vagy az elem osztályát. Ezenkívül az ezen előírás 2.10. szakaszában meghatározott jellemző értékekkel kifejezett kapacitást is fel kell tüntetni.

1.1.

A számok és betűk magassága nem lehet kisebb a jóváhagyási szám magasságánál, azaz a/3-nál, ahol „a” legalább 8 mm.

1.2.

1. táblázat

A kapcsolószerkezeten vagy -elemen feltüntetendő fontos jellemző értékek

| A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem leírása | Fontos jellemző értékek, amelyeket fel kell tüntetni | |
| --- | --- | --- |
| Osztály | D | Dc | S | V | vmax | T (*2) |
| 80 mm átmérőjű vonógömb („a” osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Kapcsolófej („b” osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vonókengyeles típusú kapcsolószerkezet („c” vagy „q” osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Vonóhorog („g” osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Traktorvonórudak („i” osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Vontatókeretek („f” osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek (h osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |
| Vonószemek („d” vagy „r” osztály) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| Vonórudak („e” osztály) (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | – |

A mechanikus kapcsolószerkezet vagy -elem leírása

Fontos jellemző értékek, amelyeket fel kell tüntetni

Osztály

D

Dc

S

V

vmax

T (*2)

80 mm átmérőjű vonógömb („a” osztály)

★

★

★

★

★

★

–

Kapcsolófej („b” osztály)

★

★

★

★

★

★

–

Vonókengyeles típusú kapcsolószerkezet („c” vagy „q” osztály)

★

★

★

★

★

★

★

Vonóhorog („g” osztály)

★

★

★

★

★

★

–

Traktorvonórudak („i” osztály)

★

★

★

★

★

★

★

Vontatókeretek („f” osztály)

★

★

★

★

★

★

–

Vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek (h osztály)

★

★

★

★

★

★

–

Vonószemek („d” vagy „r” osztály)

★

★

★

★

★

★

★

Vonórudak („e” osztály) (*1)

★

★

★

★

★

★

–

| Példák | : | Az „a80 D130 Dc90 S2000” egy a80 osztályú, 80 mm átmérőjű szabványos vonógömböt jelöl, amelynek legnagyobb D értéke 130 kN, megengedett legnagyobb Dc értéke 90 kN, a megengedett legnagyobb statikus függőleges terhelés pedig 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

Példák

:

Az „a80 D130 Dc90 S2000” egy a80 osztályú, 80 mm átmérőjű szabványos vonógömböt jelöl, amelynek legnagyobb D értéke 130 kN, megengedett legnagyobb Dc értéke 90 kN, a megengedett legnagyobb statikus függőleges terhelés pedig 2 000 kg.

---

(*1)  A csuklós vonórudak Av értékét fel kell tüntetni a típustáblán, de az S vagy V értékét nem.

*1

(*2)  Vontatható tömeg, amennyiben a 6. melléklet 3.3.3.2. szakasza (statikus vizsgálat) szerint vizsgálják (szükség esetén a fogalommeghatározásokban meg kell határozni)

*2

---

5. MELLÉKLET

A T, R és S kategóriájú járművek mechanikus kapcsolószerkezeteire és -elemeire vonatkozó követelmények

1.

80 mm átmérőjű vonógömb és tartólemez (a80 osztály)

1.1.

A 80 mm átmérőjű vonógömbökre vonatkozó általános követelmények

1.1.1.

Valamennyi 80 mm átmérőjű vonógömböt és tartólemezt úgy kell megtervezni, hogy a vonógömbök megfeleljenek a 6. melléklet 3.1. szakaszában előírt vizsgálatoknak, a tartólemezek pedig megfeleljenek a 6. melléklet 3.3.5. szakaszában előírt vizsgálatoknak.

1.1.2.

Az „a” osztályú 80 mm átmérőjű vonógömbök külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük az 1. ábrának. A tartólemez helyzete a 2. ábrán látható.

1. ábra

1. ábra

„a” osztályú vonógömb (minden méret mm-ben)

„a” osztályú vonógömb (minden méret mm-ben)

Image 4

2. ábra

2. ábra

A tartólemez méretei (minden méret mm-ben)

A tartólemez méretei (minden méret mm-ben)

Image 5

1.1.3.

A 80 mm átmérőjű vonógömböknek legalább a következő szögekben képesnek kell lenniük csuklós mozgást végezni, mely szögeket azonban nem azonban egyidejűleg elérniük:

3. ábra

3. ábra

Elfordulási szögek

Elfordulási szögek

Image 6

2.

80 mm átmérőjű kapcsolófej (b80 osztály)

2.1.

A 80 mm átmérőjű kapcsolófejre vonatkozó általános követelmények

2.1.1.

Minden 80 mm átmérőjű kapcsolófejet úgy kell megtervezni, hogy megfeleljen a 6. melléklet 3.2. szakaszában megadott vizsgálatokon.

2.1.2.

A „b” osztályú 80 mm átmérőjű kapcsolófejek külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük a 4. ábrának.

4. ábra

4. ábra

A „b” osztályú 80 mm átmérőjű kapcsolófej méretei (minden méret mm-ben)

A „b” osztályú 80 mm átmérőjű kapcsolófej méretei (minden méret mm-ben)

Image 7

3.

Vonókengyeles típusú vonórúdkapcsoló (c40 osztály)

3.1.

A vonókengyeles típusú vonórúdkapcsolóra vonatkozó általános követelmények

3.1.1.

Valamennyi vonókengyeles típusú vonórúdkapcsolót úgy kell megtervezni, hogy megfeleljen a 6. melléklet 3.3.1. szakaszában előírt vizsgálatoknak, a reteszelőberendezések pedig megfeleljenek a 6. melléklet 3.3.1.3. szakaszában előírt vizsgálatoknak.

3.1.2.

A „c” osztályú vonókengyeles típusú vonórúdkapcsolók külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük az 5., a 6. és a 7. ábrának. Minden osztály esetében a befogópofa legnagyobb magasságának állandónak kell lennie a befogópofa szélességének legalább felén.

3.1.3.

Automatikus kapcsolószerkezetek esetében csatlakozás után a zárt és reteszelt helyzetet kívülről egyértelműen és szembetűnő módon jelezni kell legalább egy kijelzővel.

3.1.4

| a) | Függőleges tengely: ± 70 ° min. |
| --- | --- |

a)

Függőleges tengely: ± 70 ° min.

| b) | Keresztirányú tengely: ± 20 ° min. |
| --- | --- |

b)

Keresztirányú tengely: ± 20 ° min.

| c) | Hossztengely: ± 20 ° min. |
| --- | --- |

c)

Hossztengely: ± 20 ° min.

3.1.5

A befogópofának legalább 90°-os szögben lehetővé kell tennie a vonógyűrűk axiális elfordulását a kapcsolószerkezet hosszanti tengelye körül jobbra vagy balra, 30–150 Nm közötti, rögzített fékezési nyomatékkal.

5. ábra

5. ábra

Automatikus kapcsolószerkezet kidomborodó csappal (balra) és automatikus vonószerkezet hengeres csappal (jobbra) (minden méret mm-ben)

Automatikus kapcsolószerkezet kidomborodó csappal (balra) és automatikus vonószerkezet hengeres csappal (jobbra) (minden méret mm-ben)

Image 8

6. ábra

6. ábra

Nem automatikus vonószerkezet hengeres csappal (minden méret mm-ben)

Nem automatikus vonószerkezet hengeres csappal (minden méret mm-ben)

Image 9

4.

Vonószemek („d40-1” és „d40-2” osztály)

4.1.

„d40-1” vonószemek

4.1.1

A „d40-1” osztályú vonószemeket úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek a 6. melléklet 3.4. szakaszában megadott vizsgálatoknak. A „d40-1” vonószemek foglalattal vagy anélkül is felszerelhetők.

A vonószemek külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük a 7. ábrának.

7. ábra

7. ábra

A szabványos „d40-1” vonószemek fő méretei (minden méret mm-ben)

A szabványos „d40-1” vonószemek fő méretei (minden méret mm-ben)

Image 10

4.2.

„d40-2” vonószemek

4.2.1.

A „d40-2” osztályú vonószemeket úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek a 6. mellékletben megadott vizsgálatoknak.

A vonószemek külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük a 8. ábrának.

8. ábra

8. ábra

A szabványos d40-2 kapcsológyűrű fő méretei

A szabványos d40-2 kapcsológyűrű fő méretei

Méretek milliméterben

Image 11

4.3.

Toroid gyűrűs vonószem („d50-1” és „d50-2” osztály)

4.3.1.

A „d50” osztályú vonószemeket úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek a 6. mellékletben megadott vizsgálatoknak.

A „d50” osztályú vonószemek külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük a 9. ábrának.

9. ábra

9. ábra

A „d50” osztályú toroid gyűrűs vonószemek fő méretei (minden méret mm-ben)

A „d50” osztályú toroid gyűrűs vonószemek fő méretei (minden méret mm-ben)

Image 12

4.3.2.

Ezenkívül a „d50-1” osztályú toroid gyűrűs vonószemek méreteinek meg kell, hogy egyezzenek a 10. ábra szerinti méretekkel, a „d50-2” osztályú toroid gyűrűs vonószemek méreteinek pedig meg kell, hogy egyezzenek a 11. ábra szerinti méretekkel.

10. ábra

10. ábra

A „d50-1” osztályú toroid gyűrűs vonószemek méretei (minden méret mm-ben)

A „d50-1” osztályú toroid gyűrűs vonószemek méretei (minden méret mm-ben)

Image 13

11. ábra

11. ábra

A „d50-2” osztályú toroid gyűrűs vonószemek méretei (minden méret mm-ben)

A „d50-2” osztályú toroid gyűrűs vonószemek méretei (minden méret mm-ben)

Image 14

| a | Alternatív külső körvonal: max. 22,5 külső sugár és min. 15 alsó és felső kerekített sugár, vagy min. 15 alsó és felső kerekített sugár a sima külső felületig |
| --- | --- |

a

a

Alternatív külső körvonal: max. 22,5 külső sugár és min. 15 alsó és felső kerekített sugár, vagy min. 15 alsó és felső kerekített sugár a sima külső felületig

| b | Belső körvonal. |
| --- | --- |

b

b

Belső körvonal.

5.

Vonórudak („e” osztály)

5.1.

Az „e” osztályú vonórudaknak meg kell felelniük a 6. melléklet 3.7. szakaszában meghatározott vizsgálatokon.

5.2.

A vontatójárműhöz való kapcsolódás biztosítására a vonórudakat fel lehet szerelni vagy kapcsolófejekkel, vagy „b”, „d” vagy „s” osztályú vonószemekkel. A kapcsolófejeket és vonószemeket csavarozással, csavaranyával vagy hegesztéssel lehet rögzíteni.

5.3.

Csuklós vonórudak magasságállító berendezései

5.3.1.

A csuklós vonórudakat fel kell szerelni a vonórudat a kapcsolószerkezet vagy befogópofa magasságához állító berendezésekkel. Ezeket a berendezéseket úgy kell kialakítani, hogy a vonórudat egy személy szerszámok vagy egyéb segédeszközök nélkül be tudja állítani.

5.3.2.

A magasságállító berendezéseknek a vonószemet vagy a 80 mm átmérőjű vonógömböt a felszín feletti vízszintes síkról legalább 300 mm-re felfelé és lefelé kell tudniuk állítani. E tartományon belül lehetségesnek kell lennie a vonórúd fokozatmentes vagy (a kapcsológyűrűnél vagy a kapcsolófejnél mérve) legfeljebb 50 mm-es fokozatokban történő beállítása.

5.3.3.

A magasságállító berendezések nem zavarhatják a vonórúd könnyű mozgását csatlakoztatás után.

5.3.4.

A magasságállító berendezések nem zavarhatják semmiféle tehetetlenségi, ráfutó típusú fék működését.

5.4.

A tehetetlenségi, ráfutó típusú fékkel kombinált vonórudak esetében a vonószem középpontja és a vonószem szabad szárának vége közötti távolságnak a fék működtetési helyzetében legalább 200 mm-nek kell lennie. Ha a vonószem szára teljesen be van nyomva, a távolság nem lehet 150 mm-nél kevesebb.

5.5.

A merev vonórudas pótkocsikon alkalmazandó vonórudaknak oldalirányú erőkkel szemben legalább a függőleges erőkkel szembeni ellenálló nyomaték felével kell rendelkezniük.

6.

Vontatókeretek és szerelősínek („f” osztály)

12. ábra

12. ábra

Példa az „f” osztályú vontatókeretre

Példa az „f” osztályú vontatókeretre

Image 15

6.1.

Az „f” osztályú vontatókereteknek meg kell felelniük a 6. melléklet 3.6. szakaszában meghatározott vizsgálatokon.

6.2.

Ha a vontatókereteket meghatározott járműtípusokra kívánják felszerelni, a rögzítési pontoknak és a kapcsolószerkezetnek meg kell felelniük a jármű vagy a sebességváltó gyártója rendelkezéseinek.

6.3.

A vontatókereteket tervezhetik gyorsan állítható magasságú keretként, állítható csapmagasságú keretként vagy magasságállítás nélküli keretként. A leggyakrabban alkalmazott típus a gyorsan állítható magasságú csúszószerkezetekhez tervezett gyorsan állítható magasságú keret, az úgynevezett létrakeret, amely a 12. ábrán látható.

7.

Vonóhorgok és tartólemezek („g” osztály)

7.1.

Valamennyi „g” osztályú vonóhorgot és tartólemezt úgy kell megtervezni, hogy a vonóhorgok megfeleljenek a 6. mellékletben előírt vizsgálatoknak, a tartólemezek pedig megfeleljenek a 6. mellékletben előírt vizsgálatoknak.

A „g” osztályú vonóhorgok külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük a 13. ábrának. A tartólemez helyzete a 14. ábrán látható.

A vonóhorognak lehetővé kell tennie az 1.1.3. szakasz szerinti szögekben való elfordulást.

13. ábra

13. ábra

A vonóhorog fő méretei (minden méret mm-ben)

A vonóhorog fő méretei (minden méret mm-ben)

Image 16

14. ábra

14. ábra

A tartólemez helyzete (minden méret mm-ben)

A tartólemez helyzete (minden méret mm-ben)

Image 17

8.

Vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek és tartólemezek („h” osztály)

8.1.

Valamennyi „h” osztályú vonócsapos típusú kapcsolószerkezetet és tartólemezt úgy kell megtervezni, hogy a vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek megfeleljenek a 6. mellékletben előírt vizsgálatoknak, a tartólemezek pedig megfeleljenek a 6. mellékletben előírt vizsgálatoknak.

A „h” osztályú vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek külső alakjának és külméreteinek meg kell felelniük a 15. ábrának. A tartólemez helyzete a 16. ábrán látható.

A vonócsapos típusú kapcsolószerkezetnek lehetővé kell tennie az 1.1.3. szakasz szerinti szögekben való elfordulást.

15. ábra

15. ábra

A vonócsapos típusú kapcsolószerkezet fő méretei (minden méret mm-ben)

A vonócsapos típusú kapcsolószerkezet fő méretei (minden méret mm-ben)

Image 18

16. ábra

16. ábra

A tartólemez helyzete (minden méret mm-ben)

A tartólemez helyzete (minden méret mm-ben)

Image 19

9.

A hossztengely körüli elfordulást gátló traktor-vonórúdkapcsolók („i” osztály)

9.1.

| a) | Függőleges tengely: min. ± 90 ° |
| --- | --- |

a)

Függőleges tengely: min. ± 90 °

| b) | Keresztirányú tengely: min. ± 20 ° (± 15° a 4. és az 5. kategória esetében) |
| --- | --- |

b)

Keresztirányú tengely: min. ± 20 ° (± 15° a 4. és az 5. kategória esetében)

| c) | Hossztengely: min. ± 20 ° (± 15° a 4. és az 5. kategória esetében)
  Az elfordulási szögeknek nem kell egyidejűleg elérhetőeknek lenniük. |
| --- | --- |

c)

Hossztengely: min. ± 20 ° (± 15° a 4. és az 5. kategória esetében)

Az elfordulási szögeknek nem kell egyidejűleg elérhetőeknek lenniük.

9.2.

A kapcsolóegységet a 6. melléklet 3.3.3. szakasza szerint kell vizsgálni.

9.3.

A vonórúdkapcsoló elfordulásgátló vonókengyelét el kell látni egy olyan eszközzel, amely megakadályozza a véletlen lekapcsolódást.

9.4.

Az „i” osztályú vonórúdnak és vonókengyelnek meg kell felelnie a 17. ábrának és a 2. táblázatnak.

17. ábra

17. ábra

A traktor vonórúdjának és vonókengyelének méretei („i” osztály) (minden méret mm-ben)

A traktor vonórúdjának és vonókengyelének méretei („i” osztály) (minden méret mm-ben)

Image 20

2. táblázat

2. táblázat

A traktor vonórúdjának és vonókengyelének méretei

A traktor vonórúdjának és vonókengyelének méretei

| Méretek milliméterben |
| --- |
| Méret | A vonórúd kategóriája |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| A vonórúd A (1) szélessége | max. | 60 | 67 | 90 | 100 | 130 | 160 |
| A vonórúd B vastagsága | max. | 20 | 36 | 52 | 57 | 64 | 80 |
| A csap nyílásának C átmérője | +1,00/–0,25 | 20 | 33 | 33 | 41 | 52,5 | 72,5 |
| A csap C1 átmérője | +1,00/–1,50 | 18,5 | 31 | 31 | 39 | 51 | 71 |
| F | max. | 30 | 45 | 45 | 55 | 70 | 80 |
| G (2) | min. | 140 | 210 | 210 | 210 | 210 | 210 |
| H magasság | min. | 50 | 70 | 70 | 90 | 90 | 100 |
| J torokmélység | min. | 50 | 70 | 80 | 80 | 90 | 110 |
| A vonórúd és a kengyel R (3) végponti sugara | max. | 30 | 45 | 50 | 60 | 80 | 80 |
| W (3) | min. | 20  ° | 20  ° | 20  ° | 20  ° | 15  ° | 15  ° |

Méretek milliméterben

Méretek milliméterben

Méret

A vonórúd kategóriája

0

1

2

3

4

5

A vonórúd A (1) szélessége

1

max.

60

67

90

100

130

160

A vonórúd B vastagsága

max.

20

36

52

57

64

80

A csap nyílásának C átmérője

+1,00/–0,25

20

33

33

41

52,5

72,5

A csap C1 átmérője

+1,00/–1,50

18,5

31

31

39

51

71

F

max.

30

45

45

55

70

80

G (2)

2

min.

140

210

210

210

210

210

H magasság

min.

50

70

70

90

90

100

J torokmélység

min.

50

70

80

80

90

110

A vonórúd és a kengyel R (3) végponti sugara

3

max.

30

45

50

60

80

80

W (3)

3

min.

20  °

20  °

20  °

20  °

15  °

15  °

10.

A pótkocsi vonórúdjára felszerelt vonószemek, amelyek lehetővé teszik a traktor vonórúdjához („j” osztály) való csatlakozást.

10.1.

A kapcsolóegységet a 6. melléklet 3.3.3. szakasza szerint kell vizsgálni.

10.2.

A „j” osztályú vonószemeknek meg kell felelniük a 18. ábrának és a 3. táblázatnak.

18. ábra

18. ábra

A munkagépek kapcsológyűrűje („j” osztály)

A munkagépek kapcsológyűrűje („j” osztály)

Image 21

3. táblázat

3. táblázat

A kapcsológyűrűre vonatkozó előírások („j” osztály)

A kapcsológyűrűre vonatkozó előírások („j” osztály)

| Méret | A vonórúd kategóriája |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| E (4) nyílás | min. | 23 | 38 | 38 | 47 | 56 | 78 |
| F vastagság | max. | 30 | 36 | 38 | 46 | 50 | 60 |
| G távolság | max. | 40 | 55 | 55 | 75 | 85 | 100 |
| H távolság | min. | 35 | 40 | 50 | 50 | 65 | 80 |
| J szélesség | max. | 85 | 107 | 115 | 140 | 160 | 190 |
| M sugár | | A traktor és a munkagép közötti megfelelő csuklós kapcsolat biztosításához szükséges Mmax = F/2 |
| A csap átmérője | min. | A 2 . táblázat szerint |

Méret

A vonórúd kategóriája

0

1

2

3

4

5

E (4) nyílás

4

min.

23

38

38

47

56

78

F vastagság

max.

30

36

38

46

50

60

G távolság

max.

40

55

55

75

85

100

H távolság

min.

35

40

50

50

65

80

J szélesség

max.

85

107

115

140

160

190

M sugár

A traktor és a munkagép közötti megfelelő csuklós kapcsolat biztosításához szükséges Mmax = F/2

max

A csap átmérője

min.

A 2 . táblázat szerint

11.

A hossztengely körüli elfordulást gátló, vonókengyeles típusú vonórúdkapcsoló („q” osztály)

11.1.

| | ± 60° a vízszintes síkban (oldalirányú kitérés) |
| --- | --- |

± 60° a vízszintes síkban (oldalirányú kitérés)

| | ± 20° a függőleges síkban (emelkedés) |
| --- | --- |

± 20° a függőleges síkban (emelkedés)

| | ± 20° a hossztengely körül (elfordulás) |
| --- | --- |

± 20° a hossztengely körül (elfordulás)

Az elfordulásgátló vonókengyelt el kell látni egy olyan eszközzel, amely megakadályozza a véletlen lekapcsolódást.

11.2.

A kapcsolóegységet a 6. melléklet 3.3.3. szakasza szerint kell vizsgálni.

11.3.

A „q” osztályú vonókengyeles típusú vonórúdkapcsolónak meg kell felelnie a 19. ábrának és a 4. táblázatnak.

19. ábra

19. ábra

Vonókengyeles típusú vonórúdkapcsoló („q” osztály)

Vonókengyeles típusú vonórúdkapcsoló („q” osztály)

Image 22

4. táblázat

4. táblázat

Pótkocsik és munkagépek vonókengyeleinek alakja és mérete („q” osztály)

Pótkocsik és munkagépek vonókengyeleinek alakja és mérete („q” osztály)

| Alak | Méret (mm) |
| --- | --- |
| D

  ±0,5 | a

  min. | b

  min. |
| w | 18 | 50 | 40 |
| x | 28 | 70 | 55 |
| y | 43 | 100 | 80 |
| z | 50 | 110 | 95 |

Alak

Méret (mm)

D

D

±0,5

a

a

min.

b

b

min.

w

18

50

40

x

28

70

55

y

43

100

80

z

50

110

95

12.

A vonókengyeles típusú csatlakozást lehetővé tevő, hossztengely körül elforduló vonószemek („r” osztály).

12.1.

A kapcsolóegységet a 6. melléklet 3.3.3. szakasza szerint kell vizsgálni.

12.2.

Az r osztályú vonószemeknek meg kell felelniük a 20. ábrának és az 5. táblázatnak.

20. ábra

20. ábra

A kapcsológyűrű méreteinek meg kell felelniük a megadottaknak („r” osztály)

A kapcsológyűrű méreteinek meg kell felelniük a megadottaknak („r” osztály)

Image 23

5. táblázat

5. táblázat

Alakok és méretek („r” osztály)

Alakok és méretek („r” osztály)

| Alak | Kapcsológyűrű (mm) |
| --- | --- |
| A hengeres szem kialakítása | A kerek szem kialakítása |
| d | b | c | e | i | h | d
  1 | t | d | b | c | e | i | t | h |
| ±0,5 | min. | min. | max. | max. | ±1 | ±3 | min. | ±0,5 | min. | min. | max. | max. | min. | ±1 |
| W | 28 | 50 | 80 | 30 | 30 | 20 | 70 | 44 | 22 | 40 | 80 | 30 | 30 | 44 | 20 |
| X | 45 | 70 | 100 | 60 | 40 | 32 | 105 | 63 | 35 | 50 | 100 | 60 | 40 | 63 | 30 |
| Y | 62 | 90 | 120 | 55 | 40 | 132 | 73 | 50 | 55 | 140 | 55 | 73 | 35 |
| Z | 73 | 100 | 140 | 75 | 60 | 42 | 157 | 78 | 68 | 60 | 160 | 75 | 60 | 78 | 42 |

Alak

Kapcsológyűrű (mm)

A hengeres szem kialakítása

A kerek szem kialakítása

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

h

h

d
  1

d

1

t

t

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

t

t

h

h

±0,5

min.

min.

max.

max.

±1

±3

min.

±0,5

min.

min.

max.

max.

min.

±1

W

28

50

80

30

30

20

70

44

22

40

80

30

30

44

20

X

45

70

100

60

40

32

105

63

35

50

100

60

40

63

30

Y

62

90

120

55

40

132

73

50

55

140

55

73

35

Z

73

100

140

75

60

42

157

78

68

60

160

75

60

78

42

13.

Az „s” és „p” osztályú kapcsolószerkezetek esetében az 5. és a 6. mellékletben szereplő, a leginkább megegyező szabványos vagy nem szabványos szerkezetre vagy elemre vonatkozó követelményeket kell alkalmazni.

14.

A vontató járművek, önjáró gépek és vontatott járművek mechanikus kapcsolószerkezeteit a 6. táblázatnak megfelelően kell párosítani.

6. táblázat

Vontató járművek vagy önjáró gépek és vontatott járművek mechanikus kapcsolószerkezeteinek megfelelő párosítása

| Kapcsolószerkezet a vontató járművön | Kapcsolószerkezet a vontatott járművön |
| --- | --- |
| a80 osztály | b80 osztály |
| c40 osztály | d40-1, d40-2 osztály |
| g osztály | d50-1, d50-2 osztály |
| h osztály | d50-2 osztály |
| i osztály | j osztály |
| q osztály | r osztály |

Kapcsolószerkezet a vontató járművön

Kapcsolószerkezet a vontatott járművön

a80 osztály

b80 osztály

c40 osztály

d40-1, d40-2 osztály

g osztály

d50-1, d50-2 osztály

h osztály

d50-2 osztály

i osztály

j osztály

q osztály

r osztály

15.

Ha a kapcsolószerkezet távirányítású vagy automatikus, mindig kell lennie a kezelő által látható távjelzőnek, amely jelzi a csatlakoztatás megtörténtét és a reteszelőberendezések zárását.

A távjelzőt a jármű vezetőfülkéjében kell elhelyezni, ha a csatlakoztatás a vezetőfülke elhagyása nélkül történik.

---

(1)  A vonórúdcsap fogantyúja, a vonókengyel tartószerkezetei túlnyúlhatnak az „A” szélességén, de nem zavarhatják a munkagép 10. szakaszban meghatározott elfordulási szögeit.

1

(2)  
  „G” az a távolság, amelyen belül az előírt „A” és „B” méreteket fenn kell tartani.

2

(3)  A 17. ábrán látható profil a vonórudat és a vonókengyelt magában foglaló test maximális méretét mutatja. Az „R” sugár és a „W” szög eltérhet a megadott értékektől, amennyiben a szerkezeteket magában foglaló test nem lépi át a maximális méretet.

3

(4)  Speciális célok esetében az „E” nyílás lehet hosszúkás.

4

---

6. MELLÉKLET

A T, R és S kategóriájú járművek mechanikus kapcsolószerkezeteinek és -elemeinek vizsgálata

1.   Általános vizsgálati követelmények

| 1.1. | A kapcsolószerkezetek mintáinak mind szilárdságát, mind működését vizsgálni kell. A kapcsolószerkezetek szilárdságát dinamikus vizsgálattal kell ellenőrizni. A mechanikus kapcsolószerkezet szilárdságát próbapadon, váltakozó terheléssel kell megállapítani. Ha a mechanikus kapcsolószerkezet kialakítása következtében (pl. túl nagy illesztési játék, vonóhorog) nem lehetséges a vizsgálat váltakozó vizsgálóterheléssel történő elvégzése, úgy a vizsgálati terhelés növekvő módon is alkalmazható, a húzás vagy a nyomás irányában, attól függően, hogy melyik a nagyobb. Bizonyos esetekben további statikus vizsgálatokra lehet szükség. A dinamikus vizsgálat helyett a 40 km/h-t meg nem haladó legnagyobb tervezési sebességű mezőgazdasági járművekre tervezett „i”, „q” és „r” osztályú mechanikus kapcsolószerkezetek is vizsgálhatók e melléklet 3.3.3.2. pontja szerint (statikus vizsgálat). A 60 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű mezőgazdasági járművekre tervezett valamennyi osztályú mechanikus kapcsolószerkezetet a 01. módosítássorozattal módosított 55. számú ENSZ-előírás 6. melléklete szerint kell vizsgálni. Ezenkívül a típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat eltekinthet a dinamikus vagy statikus vizsgálattól, amennyiben az alkatrész egyszerű kialakítása lehetővé teszi az elméleti ellenőrzést a „d”, „e”, „f”, „i”, „j” osztályú kapcsolószerkezetek és az ezekhez hasonló „s” osztályú kapcsolószerkezetek esetében. A legrosszabb esetre vonatkozó feltételek meghatározása elméleti ellenőrzések útján is történhet. Az elméleti ellenőrzéseknek minden esetben ugyanolyan minőségű eredményt kell biztosítaniuk, mint a dinamikus vagy statikus vizsgálatnak. Kétség esetén a fizikai vizsgálat eredménye az irányadó. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A dinamikus vizsgálatot az anyagnak megfelelő számú terhelési ciklusokkal, hozzávetőlegesen szinuszos (váltakozó, illetve pulzáló) terheléssel kell elvégezni. A kapcsolószerkezet működését befolyásoló repedések vagy törések nem megengedettek. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az előírt statikus vizsgálatok során csak enyhe maradó alakváltozás keletkezhet. Egyéb rendelkezés hiányában a lekapcsolást követő maradó (képlékeny) alakváltozás nem lehet a vizsgálat során mért legnagyobb alakváltozás 10 százalékánál nagyobb. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A dinamikus vizsgálatok során a feltételezett terhelések a jármű hossztengelyén ható vízszintes erőkomponensen és a függőleges erőkomponensen alapulnak. A jármű hossztengelyére keresztben ható vízszintes erőkomponenseket és nyomatékokat nem kell figyelembe venni, feltéve, hogy azok csekély jelentőségűek.
  Ha a kapcsolószerkezet kialakítása vagy a járműhöz való csatlakoztatása, illetve a kiegészítő rendszerek (pl. berendezésmeghajtók, erőkompenzátorok, kényszerkormányzó rendszerek stb.) felszerelése további erőket vagy nyomatékokat idéz elő, ezeket figyelembe kell venni a jóváhagyási eljárás során. A típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat további vizsgálatokat is előírhat.
  A jármű hossztengelyén ható vízszintes erőkomponenst egy elméletileg meghatározott referenciaerő, a D vagy Dc érték képviseli. A függőleges erőkomponenst adott esetben a csatlakozás pontjában kifejtett S statikus függőleges támasztóterhelés alkotja, valamint a V feltételezett függőleges erőkomponens. |
| --- | --- |

1.4.

Ha a kapcsolószerkezet kialakítása vagy a járműhöz való csatlakoztatása, illetve a kiegészítő rendszerek (pl. berendezésmeghajtók, erőkompenzátorok, kényszerkormányzó rendszerek stb.) felszerelése további erőket vagy nyomatékokat idéz elő, ezeket figyelembe kell venni a jóváhagyási eljárás során. A típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat további vizsgálatokat is előírhat.

A jármű hossztengelyén ható vízszintes erőkomponenst egy elméletileg meghatározott referenciaerő, a D vagy Dc érték képviseli. A függőleges erőkomponenst adott esetben a csatlakozás pontjában kifejtett S statikus függőleges támasztóterhelés alkotja, valamint a V feltételezett függőleges erőkomponens.

| 1.5. | Az ezen előírás 2.11. szakaszában meghatározott, a vizsgálatok alapjául szolgáló D, Dc, S, Av és vmax jellemző értékeknek a gyártó által a típusjóváhagyási kérelemben megadott adatokkal kell megegyezniük – lásd az 1. és 2. mellékletben megadott értesítéseket. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Minden, rugóerővel helyén tartott, kényszerkapcsolatot kialakítóreteszelőberendezésnek zárt helyzetben kell maradnia, ha olyan erő hat rá a legkedvezőtlenebb irányból, amely a reteszelőmechanizmus tömege háromszorosának felel meg. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Feltételezett terhelések
  Dinamikus pulzáló tartóssági vizsgálat az eredő vizsgálati erővel:



  (kN)





  a húzófeszültség vagy pulzáló nyomóerők tartományán belül (a kettő közül a nagyobbik)
  ahol:
  Vízszintes terhelés (kN):
  Fh = 1.0 · Dc

  Fh = 1.0 · D teljes pótkocsik esetében
  Függőleges terhelés (kN)
  Fs = g · S + 0.3 · V |
| --- | --- |

1.7.

Dinamikus pulzáló tartóssági vizsgálat az eredő vizsgálati erővel:

Formula
  (kN)

Formula

a húzófeszültség vagy pulzáló nyomóerők tartományán belül (a kettő közül a nagyobbik)

ahol:

Vízszintes terhelés (kN):

Fh = 1.0 · Dc

Fh = 1.0 · D teljes pótkocsik esetében

Függőleges terhelés (kN)

Fs = g · S + 0.3 · V

2.   Vizsgálati eljárások

| 2.1. | A dinamikus és a statikus vizsgálatokhoz a mintát megfelelő próbapadra kell helyezni erőkifejtő berendezéssel, hogy arra a meghatározott vizsgálati erőtől eltekintve más további erők vagy nyomatékok ne hassanak. Váltakozó vizsgálatok esetében az erőkifejtés iránya ± 1°-nál többel nem térhet el a meghatározott iránytól. Pulzáló és statikus vizsgálatok esetében a szöget a legnagyobb vizsgálati erőre kell beállítani. Ehhez általában két csuklós csatlakozásra van szükség: egyre az erőkifejtés (például a csatlakozás) pontjánál, egyre pedig ettől megadott távolságra. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A vizsgálati frekvencia nem haladhatja meg a 35 Hz-et. A kiválasztott frekvenciát jól el kell különíteni a vizsgálati berendezés rezonanciafrekvenciájától, ezen belül a vizsgált berendezés rezonanciájától. A két erőkomponens frekvenciája aszinkron vizsgálatnál kb. 1 százalék és legfeljebb 3 százalék közötti eltérést mutathat. Acélból készült kapcsolószerkezetek esetében a terhelési ciklusok száma 2 × 106. Nem acélból készült berendezések esetében nagyobb ciklusszámra lehet szükség. A vizsgálat során jelentkező esetleges repedések meghatározásához a repedésvizsgálat festékbehatolásos módszerét vagy ezzel egyenértékű módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A pulzáló vizsgálatok alkalmával a vizsgálati erő a legnagyobb és a legkisebb vizsgálati erő között váltakozik, amely utóbbi a konkrét vizsgálati eljárásban meghatározottak hiányában nem lehet nagyobb, mint a legnagyobb vizsgálati erő 5 %-a. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A statikus vizsgálatoknál a vizsgálati erőt egyenletesen és gyorsan kell kifejteni, és legalább 60 másodpercig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A vizsgált kapcsolószerkezetet vagy -elemet a lehető legszilárdabban kell felszerelni a vizsgálati próbapadra, abban a helyzetben, amelyben a járműveken ténylegesen használják őket. A reteszelőberendezéseknek meg kell felelniük a gyártó vagy kérelmező által meghatározottaknak, továbbá azonosaknak kell lenniük, vagy azonos mechanikus jellemzőkkel kell rendelkezniük a kapcsolószerkezet vagy -elem járműhöz erősítésére használtakkal. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A kapcsolószerkezeteket vagy -elemeket az úton használt formában kell vizsgálni. A gyártó döntése szerint azonban a műszaki szolgálattal egyeztetve a rugalmas alkatrészeket rögzíteni lehet, ha ez a vizsgálati eljáráshoz szükséges, és nem befolyásolja irreálisan a vizsgálat eredményét.
  A felgyorsított vizsgálati eljárások során túlmelegedő rugalmas alkatrészeket a vizsgálat során ki lehet cserélni. A vizsgálati terhelést különleges, holtjáték nélküli berendezésekkel lehet kifejteni. |
| --- | --- |

2.6.

A felgyorsított vizsgálati eljárások során túlmelegedő rugalmas alkatrészeket a vizsgálat során ki lehet cserélni. A vizsgálati terhelést különleges, holtjáték nélküli berendezésekkel lehet kifejteni.

3.   Különleges vizsgálati követelmények

| 3.1. | 80 mm átmérőjű vonógömb (a osztály) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Az alapvizsgálat eredő vizsgálati erővel végzett dinamikus pulzáló tartóssági vizsgálat. Alternatív megoldásként két részből álló szinkron dinamikus tartóssági vizsgálat is végezhető. A vizsgálati minta a vonógömbből és a szerkezet járműhöz való rögzítésére szolgáló szerelvényekből áll. A vonógömböt szilárdan fel kell szerelni váltakozó vagy pulzáló erő kifejtésére képes vizsgálati próbapadra abban az elhelyezésben, ahogyan azt használni kell. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az erő kifejtésére alkalmas 80 mm átmérőjű kapcsolófejet kell használni. A mintát fel kell szerelni a próbapadra a kapcsolóelemekkel, amelyekre a jóváhagyást kérik, és úgy kell elrendezni, hogy relatív helyzete megfeleljen a rendeltetésszerű használatnak. A mintára a vizsgálati erőn kívül semmilyen további erő vagy nyomaték nem hathat. A vizsgálati erőt a kapcsolási ponton a vízszintes és függőleges feltételezett terhelésekből eredő szögben áthaladó hatásvonal mentén kell kifejteni. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Feltételezett terhelések
  E melléklet 1.7. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.1.3.

E melléklet 1.7. szakasza szerint.

| 3.2. | 80 mm átmérőjű kapcsolófej (b osztály) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Az alapvető vizsgálat egy dinamikus tartóssági vizsgálat, amelynek során váltakozó vagy pulzáló erőt fejtenek ki. Alternatív megoldásként két részből álló szinkron dinamikus tartóssági vizsgálat is végezhető. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A dinamikus vizsgálatot egy külön egység és egy arra felszerelt, azzal egyenértékű vagy nagyobb szilárdságú, 80 mm átmérőjű kapcsolófej használatával kell elvégezni.
  A mintát fel kell szerelni a próbapadra a kapcsolóelemekkel, amelyekre a jóváhagyást kérik, és úgy kell elrendezni, hogy relatív helyzete megfeleljen a rendeltetésszerű használatnak.
  A mintára a vizsgálati erőn kívül semmilyen további erő vagy nyomaték nem hathat.
  A vizsgálati erőt a kapcsolási ponton a vízszintes és függőleges feltételezett terhelésekből eredő szögben áthaladó hatásvonal mentén kell kifejteni. |
| --- | --- |

3.2.2.

A mintát fel kell szerelni a próbapadra a kapcsolóelemekkel, amelyekre a jóváhagyást kérik, és úgy kell elrendezni, hogy relatív helyzete megfeleljen a rendeltetésszerű használatnak.

A mintára a vizsgálati erőn kívül semmilyen további erő vagy nyomaték nem hathat.

A vizsgálati erőt a kapcsolási ponton a vízszintes és függőleges feltételezett terhelésekből eredő szögben áthaladó hatásvonal mentén kell kifejteni.

| 3.2.3. | Feltételezett terhelések
  A melléklet 1.7. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.2.3.

A melléklet 1.7. szakasza szerint.

| 3.3. | Vonórúdkapcsolók |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vonókengyeles típusú csatlakozók („c” osztály)
  A vizsgálati mintán dinamikus tartóssági vizsgálatot kell végezni. A kapcsolószerkezetet fel kell szerelni az összes rögzítéssel, amelyre a járműre történő rögzítéshez szükség van. |
| --- | --- |

3.3.1.

A vizsgálati mintán dinamikus tartóssági vizsgálatot kell végezni. A kapcsolószerkezetet fel kell szerelni az összes rögzítéssel, amelyre a járműre történő rögzítéshez szükség van.

| 3.3.1.1. | Merev vonórudas pótkocsik esetében
  Dinamikus pulzáló tartóssági vizsgálat az eredő pulzáló húzófeszültségek tartományán belül (hátrafelé és lefelé irányuló húzóerő)
  E melléklet 1.7. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Dinamikus pulzáló tartóssági vizsgálat az eredő pulzáló húzófeszültségek tartományán belül (hátrafelé és lefelé irányuló húzóerő)

E melléklet 1.7. szakasza szerint.

| 3.3.1.2. | Vonókengyeles típusú csatlakozók pótkocsikon
  A D értéket figyelembe vevő feltételezett terheléseket





  kell használni.
  Az R1 és R2 értékét a gyártó adja meg (R2 · R1). Dinamikus tartóssági vizsgálatok e melléklet 3.3.1.1. szakasza szerint. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

A D értéket figyelembe vevő feltételezett terheléseket

Formula

kell használni.

Az R1 és R2 értékét a gyártó adja meg (R2 · R1). Dinamikus tartóssági vizsgálatok e melléklet 3.3.1.1. szakasza szerint.

| 3.3.1.3. | A vonócsap reteszelőberendezésének statikus vizsgálata
  A nem hengeres csapokkal ellátott vonókengyeles típusú csatlakozók esetében a zárat és minden reteszelőberendezést meg kell vizsgálni egy, a kinyílás irányába ható 0,25 D értékű statikus erővel.
  Hengeres vonócsapok esetében 0,1 D vizsgálati erő is elég.
  Ezt az erőt egyenletesen és gyorsan a fenti értékre kell emelni, és 10 másodpercig fenn kell tartani.
  A vizsgálat nem eredményezheti a zár kinyílását, és nem okozhat károsodást. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

A nem hengeres csapokkal ellátott vonókengyeles típusú csatlakozók esetében a zárat és minden reteszelőberendezést meg kell vizsgálni egy, a kinyílás irányába ható 0,25 D értékű statikus erővel.

Hengeres vonócsapok esetében 0,1 D vizsgálati erő is elég.

Ezt az erőt egyenletesen és gyorsan a fenti értékre kell emelni, és 10 másodpercig fenn kell tartani.

A vizsgálat nem eredményezheti a zár kinyílását, és nem okozhat károsodást.

| 3.3.2. | Vonóhorgok („g” osztály)
  Az e melléklet 3.3.1. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

3.3.2.

Az e melléklet 3.3.1. szakaszában leírtak szerint.

| 3.3.3. | Traktorvonórudak („i” osztály) |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | Vagy a 3.3.1. szakaszban leírtak szerint, vagy statikus vizsgálattal a 3.3.3.2. szakaszban leírt dinamikus vizsgálat helyett, ha a vonórudat legfeljebb 40 km/h legnagyobb tervezési sebességű mezőgazdasági járművekre kívánják felszerelni. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.3.2. | Statikus vizsgálati módszer |
| --- | --- |

3.3.3.2.

| 3.3.3.2.1. | Vizsgálati előírások |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.

| 3.3.3.2.1.1. | Általános rendelkezések
  A mechanikus kapcsolószerkezeten a szerkezeti jellemzők ellenőrzése után statikus vizsgálatokat kell végezni a 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 és 3.3.3.2.1.4. szakasz követelményeivel összhangban. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.1.

A mechanikus kapcsolószerkezeten a szerkezeti jellemzők ellenőrzése után statikus vizsgálatokat kell végezni a 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 és 3.3.3.2.1.4. szakasz követelményeivel összhangban.

| 3.3.3.2.1.2. | A vizsgálat előkészítése
  A vizsgálatokat egy különleges berendezésen kell elvégezni, miközben a mechanikus kapcsolószerkezetet, valamint azt a traktor felépítményéhez kapcsoló szerkezetet egy merev szerkezetre kell felszerelni, ugyanazon alkotóelemek használatával, amelyekkel a vontatószerkezetet a traktorra szokták felszerelni. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.2.

A vizsgálatokat egy különleges berendezésen kell elvégezni, miközben a mechanikus kapcsolószerkezetet, valamint azt a traktor felépítményéhez kapcsoló szerkezetet egy merev szerkezetre kell felszerelni, ugyanazon alkotóelemek használatával, amelyekkel a vontatószerkezetet a traktorra szokták felszerelni.

| 3.3.3.2.1.3. | Vizsgálati műszerek
  A terhelések és mozgások mérésére és rögzítésére használt műszereknek az alábbi pontosságúaknak kell lenniük:






  a) | alkalmazott terhelések ±50 daN, |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.1.3.

A terhelések és mozgások mérésére és rögzítésére használt műszereknek az alábbi pontosságúaknak kell lenniük:

a)

alkalmazott terhelések ±50 daN,

| b) | mozgások ±0,01 mm. |
| --- | --- |

b)

mozgások ±0,01 mm.

| 3.3.3.2.1.4. | Vizsgálati eljárás |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.4.1. | A kapcsolószerkezetet először előhúzási terhelésnek kell alávetni, amely nem haladja meg a 3.3.3.2.1.4.2. pontban meghatározott húzó vizsgálóterhelés 15 %-át.
  A 3.3.3.2.1.4.1. szakaszban leírt műveletet legalább kétszer meg kell ismételni, nulla terhelésről kiindulva, amelyet azután fokozatosan kell növelni a 3.3.3.2.1.4.1. szakaszban előírt terhelés eléréséig, majd 500 daN-ra kell csökkenteni; e terhelést legalább 60 másodpercen keresztül fenn kell tartani. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.1.

A 3.3.3.2.1.4.1. szakaszban leírt műveletet legalább kétszer meg kell ismételni, nulla terhelésről kiindulva, amelyet azután fokozatosan kell növelni a 3.3.3.2.1.4.1. szakaszban előírt terhelés eléréséig, majd 500 daN-ra kell csökkenteni; e terhelést legalább 60 másodpercen keresztül fenn kell tartani.

| 3.3.3.2.1.4.2. | A terhelés/alakváltozás görbe húzás közbeni megrajzolását, illetve e görbe – egy, a húzóberendezéshez csatolt nyomtató által biztosított – grafikus ábrázolását lehetővé tevő adatok mérésének kizárólag az alkalmazott, növekvő terhelésen kell alapulnia, mely terhelés 500 daN-ról indul, és a kapcsolószerkezet referencia-középpontjára lesz kifejtve.
  A műszakilag megengedett vontatható tömeg 1,5-szeresének megfelelő húzó vizsgálóterhelés eléréséig vagy ezen értéknél nem léphetnek fel törések; emellett ellenőrizni kell, hogy a terhelés/alakváltozás görbe szabályosan, szokatlan csúcsoktól és visszaesésektől mentesen alakul-e az 500 daN és a legnagyobb húzóterhelés 1/3-ának megfelelő terhelés közötti tartományban.
  A vizsgálóterhelésnek az 500 daN értékre való visszaállítása után a terhelés/alakváltozás görbén fel kell tüntetni az e terheléshez viszonyított maradó alakváltozást.
  A feljegyzett maradó alakváltozás értéke nem lehet nagyobb a fellépő legnagyobb rugalmas alakváltozás 25 %-ánál. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.2.

A műszakilag megengedett vontatható tömeg 1,5-szeresének megfelelő húzó vizsgálóterhelés eléréséig vagy ezen értéknél nem léphetnek fel törések; emellett ellenőrizni kell, hogy a terhelés/alakváltozás görbe szabályosan, szokatlan csúcsoktól és visszaesésektől mentesen alakul-e az 500 daN és a legnagyobb húzóterhelés 1/3-ának megfelelő terhelés közötti tartományban.

A vizsgálóterhelésnek az 500 daN értékre való visszaállítása után a terhelés/alakváltozás görbén fel kell tüntetni az e terheléshez viszonyított maradó alakváltozást.

A feljegyzett maradó alakváltozás értéke nem lehet nagyobb a fellépő legnagyobb rugalmas alakváltozás 25 %-ánál.

| 3.3.3.2.1.5. | A 3.3.3.2.1.4.2. szakaszban leírt vizsgálat előtt el kell végezni egy másik vizsgálatot is, amelynek során a gyártó által ajánlott (daN-ban kifejezett, g · S/10-nek megfelelő) legnagyobb megengedett függőleges erő háromszorosának megfelelő terhelést kell a kapcsolószerkezet referencia-középpontjára kifejteni, 500 daN kiindulási terheléssel kezdve, és azt fokozatosan növelve.
  A vizsgálat során a kapcsolószerkezet alakváltozása nem lehet nagyobb, mint a fellépő legnagyobb rugalmas alakváltozás 10 %-a.
  Ennek ellenőrzését a (daN-ban kifejezett, g · S/10-nek megfelelő) függőleges erő megszüntetése és az 500 daN kiindulási terhelés visszaállítása után kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.5.

A vizsgálat során a kapcsolószerkezet alakváltozása nem lehet nagyobb, mint a fellépő legnagyobb rugalmas alakváltozás 10 %-a.

Ennek ellenőrzését a (daN-ban kifejezett, g · S/10-nek megfelelő) függőleges erő megszüntetése és az 500 daN kiindulási terhelés visszaállítása után kell elvégezni.

| 3.3.4 | Vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek („h” osztály)
  Az e melléklet 3.3.1. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

3.3.4

Az e melléklet 3.3.1. szakaszában leírtak szerint.

| 3.3.5. | A hossztengely körüli elfordulást gátló, vonókengyeles típusú vonórúdkapcsoló („q” osztály)
  Az e melléklet 3.3.3. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

3.3.5.

Az e melléklet 3.3.3. szakaszában leírtak szerint.

| 3.3.6. | Tartólemezek (valamennyi „a”, „g” és „h” osztályú vonórúdkapcsoló esetében, ha vannak ilyenek)
  Vonógömbös, vonóhorgos kapcsolószerkezetek és vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek és ezekkel egyenértékű eszközök esetében a tartólemezt Fs stat = 0,6· D (függőlegesen felfelé irányuló) statikus erővel kell vizsgálni. A kapcsolószerkezet működését befolyásoló repedések vagy törések nem megengedettek. |
| --- | --- |

3.3.6.

Vonógömbös, vonóhorgos kapcsolószerkezetek és vonócsapos típusú kapcsolószerkezetek és ezekkel egyenértékű eszközök esetében a tartólemezt Fs stat = 0,6· D (függőlegesen felfelé irányuló) statikus erővel kell vizsgálni. A kapcsolószerkezet működését befolyásoló repedések vagy törések nem megengedettek.

| 3.4. | Vonószemek („d” osztály) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | A vonókengyeles típusú csatlakozáshoz való („d40-1” és „d40-2” osztályú) vontatórúdszemek esetében ugyanolyan dinamikus vizsgálatokat és egyenértékű feltételezett terheléseket kell alkalmazni (lásd a 3.3.1. szakaszt).
  A kizárólag teljes pótkocsikon használt vontatórúdszemek esetében vízszintes feltételezett terheléseken alapuló vizsgálatot kell végezni.
  A vizsgálatot váltakozó vagy pulzáló erő alkalmazásával is el lehet végezni a 3.3.1. szakaszban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

3.4.1.

A kizárólag teljes pótkocsikon használt vontatórúdszemek esetében vízszintes feltételezett terheléseken alapuló vizsgálatot kell végezni.

A vizsgálatot váltakozó vagy pulzáló erő alkalmazásával is el lehet végezni a 3.3.1. szakaszban meghatározottak szerint.

| 3.4.2. | A vonóhorgokhoz, traktorvonórudakhoz vagy vonócsapos típusú kapcsolószerkezetekhez használt vonószemeket („d50” osztály) ugyanúgy kell vizsgálni, mint a vonókengyeles típusú csatlakozáshoz való vonórúdszemeket. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Vonószemek („r” osztály)
  Az e melléklet 3.3.3. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

3.5.

Az e melléklet 3.3.3. szakaszában leírtak szerint.

| 3.6. | Vontatókeretek („f” osztály) |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | A vontatókeretekre a vizsgálat során ugyanolyan erőket kell kifejteni, mint a kapcsolószerkezetre. A vizsgálati terhelést olyan vízszintes és függőleges távolságban kell kifejteni, amely megfelel azon kapcsolószerkezet helyzetének, amely a legkritikusabb igénybevételt fejti ki a vontatókeretre. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | A vizsgálat előkészítése
  A vizsgálatokat a 3.3.3.2.1.2. szakasz szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.6.2.

A vizsgálatokat a 3.3.3.2.1.2. szakasz szerint kell elvégezni.

| 3.6.3. | Vizsgálati műszerek
  A terhelések és a mozgások mérésére és rögzítésére használt műszereknek meg kell felelniük a 3.3.3.2.1.3. szakasz előírásainak. |
| --- | --- |

3.6.3.

A terhelések és a mozgások mérésére és rögzítésére használt műszereknek meg kell felelniük a 3.3.3.2.1.3. szakasz előírásainak.

| 3.6.4. | A vontatókeretek összehasonlítása
  A kötelező vizsgálatok helyett a vontatókereteket a számítások összehasonlításával is lehet értékelni. Az összehasonlított keretnek a fő tervezési jellemzők tekintetében hasonlónak kell lennie egy már vizsgált kerethez. |
| --- | --- |

3.6.4.

A kötelező vizsgálatok helyett a vontatókereteket a számítások összehasonlításával is lehet értékelni. Az összehasonlított keretnek a fő tervezési jellemzők tekintetében hasonlónak kell lennie egy már vizsgált kerethez.

| 3.7. | Vonórudak („e” osztály) |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | A vonórudakat a vonórúdkapcsolókkal (lásd a 3.3.1. szakaszt) megegyező módon kell tesztelni. A típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat eltekinthet a tartóssági vizsgálattól, amennyiben az alkotóelem egyszerű kialakítása lehetővé teszi a szilárdság elméleti ellenőrzését.
  Az elméleti ellenőrzéshez szükséges tervezési erőket a következőképpen kell kiszámítani:





  ahol:
  V a 3.3.1.1. szakaszban megadott erőamplitúdó.
  Fsc a számított függőleges terhelés.
  A megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 szabvány 5.3. szakaszában foglaltaknak kell megfelelnie.
  Hegesztés esetében a megengedett feszültség nem haladhatja meg a 90 N/mm2-t.
  Hajlított vonórudak (pl. hattyúnyak) és teljes pótkocsik vonórúdjai esetében az

  vízszintes erőösszetevőt kell számításba venni. |
| --- | --- |

3.7.1.

Az elméleti ellenőrzéshez szükséges tervezési erőket a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

V a 3.3.1.1. szakaszban megadott erőamplitúdó.

Fsc a számított függőleges terhelés.

A megengedett feszültségnek az ISO 7641/1:1983 szabvány 5.3. szakaszában foglaltaknak kell megfelelnie.

Hegesztés esetében a megengedett feszültség nem haladhatja meg a 90 N/mm2-t.

Hajlított vonórudak (pl. hattyúnyak) és teljes pótkocsik vonórúdjai esetében az
  Formula
  vízszintes erőösszetevőt kell számításba venni.

| 3.7.2. | Teljes pótkocsik függőleges síkban szabad mozgású vonórúdjai esetében a tartóssági vizsgálat vagy az elméleti szilárdságellenőrzés mellett az alakváltozással szembeni ellenállást is ellenőrizni kell, akár a tervezési

  erő elméleti ellenőrzésével, akár egy

  erővel végzett alakváltozási vizsgálattal.
  Számítások végzése esetén a megengedett feszültségnek a 3.7.1. szakaszban foglaltaknak kell megfelelnie. |
| --- | --- |

3.7.2.

Számítások végzése esetén a megengedett feszültségnek a 3.7.1. szakaszban foglaltaknak kell megfelelnie.

| 3.7.3. | Kormányzott tengelyek esetében a hajlítással szembeni ellenállást vagy elméleti számításokkal, vagy hajlítási vizsgálattal kell ellenőrizni. A vízszintes, oldalirányú statikus erőt a csatlakozási pont közepén kell alkalmazni. Ezen erő nagyságát úgy kell megválasztani, hogy az

  (kNm) forgónyomatékot eredményezzen az első tengely középpontján. A megengedett feszültségnek a 3.7.1. szakaszban foglaltaknak kell megfelelnie. |
| --- | --- |

3.7.3.

---

7. MELLÉKLET

Felszerelés és különleges követelmények

1.

Traktorok

1.1.

A traktor felszerelhető egy vagy több mechanikus kapcsolószerkezettel az 5. melléklet 6. táblázatával összefüggésben értelmezett 2.6. szakaszban meghatározottak szerint.

1.2.

Ha egy traktort az 5. melléklet 6. táblázatnak megfelelően a 2.6. szakaszban meghatározottak szerinti mechanikus kapcsolószerkezetekkel szerelték fel, legalább egy szerkezetnek rendelkeznie kell a traktor gyártója által megadott, megengedett legnagyobb jellemző értékeknek megfelelő D, Dc, S, Av és vmax jellemző értékekkel.

2.

Az 5. melléklet 6. táblázatának megfelelően a 2.6. szakaszban meghatározottak szerinti, a traktorhoz való csatlakoztatásra szolgáló, mechanikus kapcsolószerkezetekkel felszerelt vontatott jármű esetében a szerkezeteknek legalább a vontatott jármű gyártója által megadott, legnagyobb megengedett jellemző értékeknek megfelelő D, Dc, S, Av és vmax jellemző értékekkel kell rendelkezniük.

---