# Az Európai Unió L 272/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 272 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. október 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 272

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. október 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/1977 határozata (2022. október 17.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező EU-Ukrajna Társulási Bizottságban az említett megállapodás XV. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1978 határozata (2022. július 25.) a Belgium által a videojátékok gyártásának támogatása céljából végrehajtani tervezett SA.54817. (2020/C) (korábbi 2019/NN) számú állami támogatási programról
  (az értesítés a C(2022) 5130. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1979 végrehajtási határozata (2022. augusztus 31.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk közléséhez használt űrlap és adatbázisok megállapításáról, valamint a 2014/895/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2022) 6124. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1980 végrehajtási határozata (2022. október 19.) az InvestEU portál létrehozásáról és technikai jellemzőinek meghatározásáról szóló (EU) 2021/626 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  ) | 21 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2022/1981 határozata (2022. október 10.) a Központi Bankok Európai Rendszere szolgáltatásainak az illetékes hatóságok általi igénybevételéről (EKB/2022/33) | 22 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2022/1982 határozata (2022. október 10.) a Központi Bankok Európai Rendszere szolgáltatásainak az illetékes hatóságok és az együttműködő hatóságok általi igénybevételéről és az EKB/2013/1 határozat módosításáról (EKB/2022/34) | 29 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az EU–CTC vegyes bizottság 3/2022 határozata (2022. szeptember 29.) az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény módosításáról [2022/1983] | 36 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodás hatálybalépéséről

1

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/1977 határozata (2022. október 17.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező EU-Ukrajna Társulási Bizottságban az említett megállapodás XV. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

2

*

A Bizottság (EU) 2022/1978 határozata (2022. július 25.) a Belgium által a videojátékok gyártásának támogatása céljából végrehajtani tervezett SA.54817. (2020/C) (korábbi 2019/NN) számú állami támogatási programról
  (az értesítés a C(2022) 5130. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 5130. számú dokumentummal történt)

1

4

*

A Bizottság (EU) 2022/1979 végrehajtási határozata (2022. augusztus 31.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk közléséhez használt űrlap és adatbázisok megállapításáról, valamint a 2014/895/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2022) 6124. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 6124. számú dokumentummal történt)

1

14

*

A Bizottság (EU) 2022/1980 végrehajtási határozata (2022. október 19.) az InvestEU portál létrehozásáról és technikai jellemzőinek meghatározásáról szóló (EU) 2021/626 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  )

1

21

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2022/1981 határozata (2022. október 10.) a Központi Bankok Európai Rendszere szolgáltatásainak az illetékes hatóságok általi igénybevételéről (EKB/2022/33)

(EKB/2022/33)

22

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2022/1982 határozata (2022. október 10.) a Központi Bankok Európai Rendszere szolgáltatásainak az illetékes hatóságok és az együttműködő hatóságok általi igénybevételéről és az EKB/2013/1 határozat módosításáról (EKB/2022/34)

(EKB/2022/34)

29

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az EU–CTC vegyes bizottság 3/2022 határozata (2022. szeptember 29.) az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény módosításáról [2022/1983]

36

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 049/22/COL sz. felhatalmazáson alapuló határozata (2022. február 9.) a Liechtensteini Hercegség által a veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 1998. március 3-i liechtensteini rendelet 30. cikke, 36. cikkének (2) bekezdése, valamint annak 5. melléklete 1.1.3.6.3. pontjának b) alpontja tekintetében benyújtott, a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontján alapuló három eltérési kérelem elfogadásáról [2022/1984] | 47 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 049/22/COL sz. felhatalmazáson alapuló határozata (2022. február 9.) a Liechtensteini Hercegség által a veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 1998. március 3-i liechtensteini rendelet 30. cikke, 36. cikkének (2) bekezdése, valamint annak 5. melléklete 1.1.3.6.3. pontjának b) alpontja tekintetében benyújtott, a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontján alapuló három eltérési kérelem elfogadásáról [2022/1984]

47

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az illetékes hatóságok által az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában nyilvánosságra hozandó információk formátuma, szerkezete, tartalmi elemei és éves közzétételi időpontja tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló, 2022. március 8-i (EU) 2022/389 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 79., 2022.3.9. ) | 52 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az illetékes hatóságok által az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában nyilvánosságra hozandó információk formátuma, szerkezete, tartalmi elemei és éves közzétételi időpontja tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló, 2022. március 8-i (EU) 2022/389 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 79., 2022.3.9. )

( HL L 79., 2022.3.9. )

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/1

---

Értesítés az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodás hatálybalépéséről

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ausztrália közötti, 2017. augusztus 7-én Manilában (Fülöp-szigetek) aláírt keretmegállapodás (1)
  2022. október 21-én hatályba lép, miután a megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében előírt eljárás 2022. szeptember 21-én lezárult.

1

---

(1)  
  HL L 237., 2017.9.15., 7. o.

1

---

HATÁROZATOK

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/2

---

A TANÁCS (EU) 2022/1977 HATÁROZATA

(2022. október 17.)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező EU-Ukrajna Társulási Bizottságban az említett megállapodás XV. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 465. cikkének (2) bekezdése értelmében a Társulási Tanács bármely hatáskörét átruházhatja a Társulási Bizottságra, beleértve a kötelező érvényű döntések meghozatalára vonatkozó hatáskört is. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 465. cikkének (2) bekezdése értelmében a Társulási Tanács bármely hatáskörét átruházhatja a Társulási Bizottságra, beleértve a kötelező érvényű döntések meghozatalára vonatkozó hatáskört is.

| (3) | A Társulási Tanács a 3/2014 sz. határozatával (2) a többek között a megállapodás XV. mellékletének naprakésszé tételére vagy módosítására vonatkozó hatáskört átruházta a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra. |
| --- | --- |

(3)

A Társulási Tanács a 3/2014 sz. határozatával (2) a többek között a megállapodás XV. mellékletének naprakésszé tételére vagy módosítására vonatkozó hatáskört átruházta a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra.

| (4) | A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság a következő ülésén a megállapodás XV. mellékletének naprakésszé tételére vonatkozó határozatot tervez elfogadni. |
| --- | --- |

(4)

A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság a következő ülésén a megállapodás XV. mellékletének naprakésszé tételére vonatkozó határozatot tervez elfogadni.

| (5) | Tekintettel arra, hogy a megállapodásról folytatott tárgyalások lezárása óta a megállapodás XV. mellékletben felsorolt uniós jogi aktusok közül több módosult vagy hatályát vesztette, az említett mellékletet naprakésszé kell tenni, beleértve bizonyos határidők kiigazítását is, figyelembe véve az Ukrajna által az uniós vívmányokhoz való közelítés folyamatában eddig elért előrehaladást. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy a megállapodásról folytatott tárgyalások lezárása óta a megállapodás XV. mellékletben felsorolt uniós jogi aktusok közül több módosult vagy hatályát vesztette, az említett mellékletet naprakésszé kell tenni, beleértve bizonyos határidők kiigazítását is, figyelembe véve az Ukrajna által az uniós vívmányokhoz való közelítés folyamatában eddig elért előrehaladást.

| (6) | Helyénvaló meghatározni a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező EU-Ukrajna Társulási Bizottságban annak következő ülésén az említett megállapodás XV. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont a kereskedelmi formációban ülésező EU-Ukrajna Társulási Bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

2. cikk

A kereskedelmi formációban ülésező EU-Ukrajna Társulási Bizottságnak az 1. cikkben említett határozatát annak elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. október 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

(2)  Az EU–Ukrajna Társulási Tanács 3/2014. sz. határozata (2014. december 15.) a Társulási Tanács egyes hatásköreinek a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra történő átruházásáról [2015/980] (HL L 158., 2015.6.24., 4. o.)

2

---

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1978 HATÁROZATA

(2022. július 25.)

a Belgium által a videojátékok gyártásának támogatása céljából végrehajtani tervezett SA.54817. (2020/C) (korábbi 2019/NN) számú állami támogatási programról

(az értesítés a C(2022) 5130. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett cikkeknek megfelelően (1), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | 2019. július 1-jei levelében Belgium bejelentette a Bizottságnak a videojátékok gyártására vonatkozó támogatási programot. Belgium 2020. január 3-i és február 2-i leveleiben további információkat bocsátott a Bizottság rendelkezésére. |
| --- | --- |

(1)

2019. július 1-jei levelében Belgium bejelentette a Bizottságnak a videojátékok gyártására vonatkozó támogatási programot. Belgium 2020. január 3-i és február 2-i leveleiben további információkat bocsátott a Bizottság rendelkezésére.

| (2) | A Bizottság 2020. április 30-án kelt levelében tájékoztatta Belgiumot, hogy e támogatás vonatkozásában az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2020. április 30-án kelt levelében tájékoztatta Belgiumot, hogy e támogatás vonatkozásában az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a szóban forgó támogatással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a szóban forgó támogatással kapcsolatban.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (4) | Belgium 2020. május 29-én kelt levelében benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

Belgium 2020. május 29-én kelt levelében benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit.

| (5) | 2020. július 16-án egy érdekelt féltől észrevételek érkeztek a Bizottsághoz az üggyel kapcsolatban. A Bizottság ezeket továbbította Belgiumnak, és lehetőséget biztosított számára, hogy azokhoz megjegyzéseket fűzzön; a Bizottság a 2020. november 30-án kelt levélben megkapta Belgium észrevételeit. |
| --- | --- |

(5)

2020. július 16-án egy érdekelt féltől észrevételek érkeztek a Bizottsághoz az üggyel kapcsolatban. A Bizottság ezeket továbbította Belgiumnak, és lehetőséget biztosított számára, hogy azokhoz megjegyzéseket fűzzön; a Bizottság a 2020. november 30-án kelt levélben megkapta Belgium észrevételeit.

| (6) | Belgium 2020. május 29-i levelében tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy kész kiigazítani a támogatás alapját képező jogszabályokat, 2021. november 30-án pedig arról a tényről számolt be, hogy a belga képviselőházhoz benyújtottak egy, a szóban forgó módosításokat tartalmazó törvényjavaslatot (3). |
| --- | --- |

(6)

Belgium 2020. május 29-i levelében tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy kész kiigazítani a támogatás alapját képező jogszabályokat, 2021. november 30-án pedig arról a tényről számolt be, hogy a belga képviselőházhoz benyújtottak egy, a szóban forgó módosításokat tartalmazó törvényjavaslatot (3).

3

| (7) | Belgium 2021. június 10-én és december 8-án, valamint 2022. február 10-én és március 29-én további információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(7)

Belgium 2021. június 10-én és december 8-án, valamint 2022. február 10-én és március 29-én további információkat nyújtott be.

2.   A TÁMOGATÁSI PROGRAM RÉSZLETES ISMERTETÉSE

A TÁMOGATÁSI PROGRAM RÉSZLETES ISMERTETÉSE

2.1.   A program címe, jogalapja és időtartama

A program címe, jogalapja és időtartama

| (8) | A videojátékok gyártásához szolgáló „tax shelter” támogatási program az eredeti „tax shelter” kibővítését célozza, amely az audiovizuális alkotások gyártásának támogatására irányult, és azt a Bizottság 2003-ban engedélyezte (4). Azóta a Bizottság 2004-ben (5), 2007-ben (6) 2009-ben (7), 2013-ban (8) és 2014-ben (9) jóváhagyta az említett program meghosszabbítását és módosítását. A 2014-es „tax sheltert” a Bizottság 2020-ban (10) változtatás nélkül meghosszabbította. A program jelenlegi változata 2026. december 31-ig érvényes. |
| --- | --- |

(8)

A videojátékok gyártásához szolgáló „tax shelter” támogatási program az eredeti „tax shelter” kibővítését célozza, amely az audiovizuális alkotások gyártásának támogatására irányult, és azt a Bizottság 2003-ban engedélyezte (4). Azóta a Bizottság 2004-ben (5), 2007-ben (6) 2009-ben (7), 2013-ban (8) és 2014-ben (9) jóváhagyta az említett program meghosszabbítását és módosítását. A 2014-es „tax sheltert” a Bizottság 2020-ban (10) változtatás nélkül meghosszabbította. A program jelenlegi változata 2026. december 31-ig érvényes.

4

5

6

7

8

9

10

| (9) | A jogalap a jövedelemadóról szóló törvény (11) és a belga hivatalos közlöny (Moniteur belge/Belgisch Staatsblad) 2019. április 16-i számában közzétett, a „tax shelternek” a videojáték-ágazatra történő kiterjesztéséről szóló, 2019. március 29-i törvény (12), valamint annak módosítása, amely jelenleg a belga képviselőház napirendjén szerepel. (13). A módosítás elfogadására a tervek szerint a Bizottság kedvező határozatát követően kerül sor. |
| --- | --- |

(9)

A jogalap a jövedelemadóról szóló törvény (11) és a belga hivatalos közlöny (Moniteur belge/Belgisch Staatsblad) 2019. április 16-i számában közzétett, a „tax shelternek” a videojáték-ágazatra történő kiterjesztéséről szóló, 2019. március 29-i törvény (12), valamint annak módosítása, amely jelenleg a belga képviselőház napirendjén szerepel. (13). A módosítás elfogadására a tervek szerint a Bizottság kedvező határozatát követően kerül sor.

11

Moniteur belge/Belgisch Staatsblad

12

13

| (10) | A támogatás időtartama 2027. december 31-ig tart (14). |
| --- | --- |

(10)

A támogatás időtartama 2027. december 31-ig tart (14).

14

2.2.   Költségvetés

Költségvetés

| (11) | A becsült költségvetés 36 000 000 EUR (6 000 000 EUR/év). Ez az összeg a belga állam szövetségi költségvetéséből származik. |
| --- | --- |

(11)

A becsült költségvetés 36 000 000 EUR (6 000 000 EUR/év). Ez az összeg a belga állam szövetségi költségvetéséből származik.

2.3.   A támogatás célja és a támogatható alkotások

A támogatás célja és a támogatható alkotások

| (12) | A program célja, hogy adókedvezmény biztosításával támogassa és ösztönözze a vállalkozások videojátékok gyártásába történő beruházásait. A Belgiumban társasági adó hatálya alá tartozó és a vonatkozó feltételeknek megfelelő vállalatok jogosultak lesznek az e támogatási program által biztosított „tax shelterre”. |
| --- | --- |

(12)

A program célja, hogy adókedvezmény biztosításával támogassa és ösztönözze a vállalkozások videojátékok gyártásába történő beruházásait. A Belgiumban társasági adó hatálya alá tartozó és a vonatkozó feltételeknek megfelelő vállalatok jogosultak lesznek az e támogatási program által biztosított „tax shelterre”.

| (13) | Ezen adócsökkentésből akkor részesülhetnek, ha az érintett közösség illetékes szolgálatai által európai videojátékként engedélyezett videojátékokat gyártó társaságok produkcióiba ruháznak be, azaz olyanokba, amelyeket főként Belgiumban vagy az EGT-hez tartozó más államban lakóhellyel rendelkező szerzők és a kreatív ágazatban dolgozók közreműködésével, vagy az EGT egy vagy több tagállamában letelepedett egy vagy több gyártó vagy társgyártó felügyelete és tényleges ellenőrzése alatt állítanak elő. |
| --- | --- |

(13)

Ezen adócsökkentésből akkor részesülhetnek, ha az érintett közösség illetékes szolgálatai által európai videojátékként engedélyezett videojátékokat gyártó társaságok produkcióiba ruháznak be, azaz olyanokba, amelyeket főként Belgiumban vagy az EGT-hez tartozó más államban lakóhellyel rendelkező szerzők és a kreatív ágazatban dolgozók közreműködésével, vagy az EGT egy vagy több tagállamában letelepedett egy vagy több gyártó vagy társgyártó felügyelete és tényleges ellenőrzése alatt állítanak elő.

| (14) | A videojátékok engedélyezése a Flamand Közösség, illetve a Vallon Régió által a saját videojáték-támogatási programjuk végrehajtása céljából bevezetett és a Bizottság által jóváhagyott kulturális tesztek függvénye (az említett teszteket a Bizottság a Flamand Közösség esetében 2018-ban hagyta jóvá (15), majd 2022-ben meghosszabbította és módosította (16), a Vallon Régió esetében pedig 2020-ban hagyta jóvá (17)). A tesztelési kritériumok megkövetelik, hogy a játék kulturális és művészeti jellegű legyen, a gyártási tevékenységek és a szereplők kulturálisan kapcsolódjanak Flandriához, illetve a Vallon Régióhoz, valamint hogy a játék innovatív és kreatív jellemzőkkel rendelkezzen. E célból Belgium kötelezettséget vállalt arra, hogy a belga szövetségi állam együttműködési megállapodást köt a Flamand Közösséggel, a francia nyelvű közösséggel és a német ajkú közösséggel a közösségeknek és a szövetségi államnak a „tax shelter” programmal kapcsolatos hatásköreiről. Belgium azt állítja, hogy a közösségek a „tax shelter” keretében ugyanazon kritériumok alapján fogják engedélyezni a videojátékokat, mint amelyeket a Flamand Közösség, illetve a Vallon Régió a saját videojáték-támogatási programjukban az intézkedés időtartama alatt alkalmaznak. |
| --- | --- |

(14)

A videojátékok engedélyezése a Flamand Közösség, illetve a Vallon Régió által a saját videojáték-támogatási programjuk végrehajtása céljából bevezetett és a Bizottság által jóváhagyott kulturális tesztek függvénye (az említett teszteket a Bizottság a Flamand Közösség esetében 2018-ban hagyta jóvá (15), majd 2022-ben meghosszabbította és módosította (16), a Vallon Régió esetében pedig 2020-ban hagyta jóvá (17)). A tesztelési kritériumok megkövetelik, hogy a játék kulturális és művészeti jellegű legyen, a gyártási tevékenységek és a szereplők kulturálisan kapcsolódjanak Flandriához, illetve a Vallon Régióhoz, valamint hogy a játék innovatív és kreatív jellemzőkkel rendelkezzen. E célból Belgium kötelezettséget vállalt arra, hogy a belga szövetségi állam együttműködési megállapodást köt a Flamand Közösséggel, a francia nyelvű közösséggel és a német ajkú közösséggel a közösségeknek és a szövetségi államnak a „tax shelter” programmal kapcsolatos hatásköreiről. Belgium azt állítja, hogy a közösségek a „tax shelter” keretében ugyanazon kritériumok alapján fogják engedélyezni a videojátékokat, mint amelyeket a Flamand Közösség, illetve a Vallon Régió a saját videojáték-támogatási programjukban az intézkedés időtartama alatt alkalmaznak.

15

16

17

2.4.   A támogatás formája, a program felépítése, támogatási intenzitás és támogatáshalmozódás

A támogatás formája, a program felépítése, támogatási intenzitás és támogatáshalmozódás

| (15) | A hatályos „tax shelter” program értelmében egy vállalkozás („a beruházó”) keretmegállapodás alapján pénzügyi hozzájárulást nyújthat a gyártónak egy bizonyos audiovizuális produkcióhoz. E pénzügyi hozzájárulásért cserébe a beruházó egy úgynevezett „tax shelter igazolványt” szerez, amely révén adókedvezményben részesül az adóköteles nyereségének csökkentése formájában. A társasági nyereség megadóztatása azon az alapelven történik, hogy a társaságok a nyereség teljes összege után adóznak (a jövedelemadóról szóló belga törvény 185. cikke). Az adóalap meghatározása céljából a nyereség összegét csökkentik a levonható költségekkel (a jövedelemadóról szóló belga törvény 6. cikke). A társaság rendszerint az adózási időszak alatt generált vagy viselt működési költségeket vonhatja le a nyereség összegéből (a jövedelemadóról szóló belga törvény 49. cikke). Ami a beruházások értékét illeti, a levonhatóság a pénzügyi hozzájárulás értékétől függ (a jövedelemadóról szóló belga törvény 61. cikkének második bekezdése). „Tax shelter” esetében az adóköteles vállalkozás azonnal levonhatja a befektetett összeg 421 %-át, amely összeg meghaladja a pénzügyi hozzájárulását. A bejelentett tervezet szerint ez a lehetőség videojáték-gyártáshoz való hozzájárulásokra is kiterjed. |
| --- | --- |

(15)

A hatályos „tax shelter” program értelmében egy vállalkozás („a beruházó”) keretmegállapodás alapján pénzügyi hozzájárulást nyújthat a gyártónak egy bizonyos audiovizuális produkcióhoz. E pénzügyi hozzájárulásért cserébe a beruházó egy úgynevezett „tax shelter igazolványt” szerez, amely révén adókedvezményben részesül az adóköteles nyereségének csökkentése formájában. A társasági nyereség megadóztatása azon az alapelven történik, hogy a társaságok a nyereség teljes összege után adóznak (a jövedelemadóról szóló belga törvény 185. cikke). Az adóalap meghatározása céljából a nyereség összegét csökkentik a levonható költségekkel (a jövedelemadóról szóló belga törvény 6. cikke). A társaság rendszerint az adózási időszak alatt generált vagy viselt működési költségeket vonhatja le a nyereség összegéből (a jövedelemadóról szóló belga törvény 49. cikke). Ami a beruházások értékét illeti, a levonhatóság a pénzügyi hozzájárulás értékétől függ (a jövedelemadóról szóló belga törvény 61. cikkének második bekezdése). „Tax shelter” esetében az adóköteles vállalkozás azonnal levonhatja a befektetett összeg 421 %-át, amely összeg meghaladja a pénzügyi hozzájárulását. A bejelentett tervezet szerint ez a lehetőség videojáték-gyártáshoz való hozzájárulásokra is kiterjed.

| (16) | A Belgium által bejelentett program keretében a „tax shelter igazolvány” adómegállapításhoz használt értékét az EGT-ben felmerült gyártási és működési kiadások 70 %-a alapján számították ki, vagy ha Belgiumban a gyártási és működési kiadások nem érik el a teljes költségvetés 63 %-át, akkor a belgiumi gyártási és működési kiadások alapján. Az egy adott gyártásba való beruházásokhoz nyújtott lehetséges támogatás összegét a „tax shelter igazolvány” adóértékének 48 %-ában állapították meg. Ezért a legoptimálisabb forgatókönyv szerint, amikor a teljes költségvetés legalább 63 %-át Belgiumban költötték el, a támogatási intenzitás 48–70 %-ot érhet el, ami a gyártási költségvetés 33,6 %-ának felel meg, de ennél alacsonyabb lenne abban az esetben, ha a gyártással kapcsolatban Belgiumban felmerült kiadások a teljes költségvetés kevesebb mint 63 %-át teszik ki. A gyártáshoz nyújtott más támogatással való halmozás esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az 50 %-ot. |
| --- | --- |

(16)

A Belgium által bejelentett program keretében a „tax shelter igazolvány” adómegállapításhoz használt értékét az EGT-ben felmerült gyártási és működési kiadások 70 %-a alapján számították ki, vagy ha Belgiumban a gyártási és működési kiadások nem érik el a teljes költségvetés 63 %-át, akkor a belgiumi gyártási és működési kiadások alapján. Az egy adott gyártásba való beruházásokhoz nyújtott lehetséges támogatás összegét a „tax shelter igazolvány” adóértékének 48 %-ában állapították meg. Ezért a legoptimálisabb forgatókönyv szerint, amikor a teljes költségvetés legalább 63 %-át Belgiumban költötték el, a támogatási intenzitás 48–70 %-ot érhet el, ami a gyártási költségvetés 33,6 %-ának felel meg, de ennél alacsonyabb lenne abban az esetben, ha a gyártással kapcsolatban Belgiumban felmerült kiadások a teljes költségvetés kevesebb mint 63 %-át teszik ki. A gyártáshoz nyújtott más támogatással való halmozás esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az 50 %-ot.

| (17) | A támogatási program eredeti tervezete így előírta, hogy a „tax shelter” adóértékét a területi kiadások alapján kell meghatározni. A beruházás összege (és így a támogatás összege) a területi kiadások százalékos arányától függ, tehát a Belgiumban tervezett kiadások összegétől függően változik. |
| --- | --- |

(17)

A támogatási program eredeti tervezete így előírta, hogy a „tax shelter” adóértékét a területi kiadások alapján kell meghatározni. A beruházás összege (és így a támogatás összege) a területi kiadások százalékos arányától függ, tehát a Belgiumban tervezett kiadások összegétől függően változik.

2.5.   A kedvezményezettek akkreditációja

A kedvezményezettek akkreditációja

| (18) | A „tax shelter” program előírja, hogy a kedvezményezett produkciós vállalkozásoknak a „tax shelterben” való részvételhez akkreditációval kell rendelkezniük. Belgium szerint az a cél, hogy visszavonhassák az akkreditációt azoktól a vállalkozásoktól és személyektől, amelyek vagy akik nem tartják be a törvényt (18). |
| --- | --- |

(18)

A „tax shelter” program előírja, hogy a kedvezményezett produkciós vállalkozásoknak a „tax shelterben” való részvételhez akkreditációval kell rendelkezniük. Belgium szerint az a cél, hogy visszavonhassák az akkreditációt azoktól a vállalkozásoktól és személyektől, amelyek vagy akik nem tartják be a törvényt (18).

18

| (19) | Belgium kifejtette, hogy az akkreditációt az érintett produkciós vállalkozások kérelmére rövid időn belül megadják. A kérelem az azonosító adatokon kívül csak egy olyan dokumentumot tartalmaz majd, amely igazolja, hogy a kérelmezőnek nincs hátraléka az Országos Társadalombiztosítási Hivatal felé, másrészt pedig egy nyilatkozatot arról, hogy a kérelmező kötelezi magát a „tax shelterről” szóló törvényben foglaltak betartására. Ez nevezetesen azt jelenti, hogy a produkciós vállalkozás vállalja, hogy „tax shelter igazolványra” vonatkozó ajánlatát a befektetési eszközökre vonatkozó nyilvános ajánlattételről és a befektetési eszközök szabályozott piacokra történő bevezetéséről szóló, 2018. július 11-i törvény (19), valamint az (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) rendelkezéseinek megfelelően teszi meg. |
| --- | --- |

(19)

Belgium kifejtette, hogy az akkreditációt az érintett produkciós vállalkozások kérelmére rövid időn belül megadják. A kérelem az azonosító adatokon kívül csak egy olyan dokumentumot tartalmaz majd, amely igazolja, hogy a kérelmezőnek nincs hátraléka az Országos Társadalombiztosítási Hivatal felé, másrészt pedig egy nyilatkozatot arról, hogy a kérelmező kötelezi magát a „tax shelterről” szóló törvényben foglaltak betartására. Ez nevezetesen azt jelenti, hogy a produkciós vállalkozás vállalja, hogy „tax shelter igazolványra” vonatkozó ajánlatát a befektetési eszközökre vonatkozó nyilvános ajánlattételről és a befektetési eszközök szabályozott piacokra történő bevezetéséről szóló, 2018. július 11-i törvény (19), valamint az (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) rendelkezéseinek megfelelően teszi meg.

19

20

| (20) | Belgium kifejtette, hogy az akkreditációs eljárás nem vezet be olyan feltételt, miszerint az érintett vállalkozásoknak az akkreditációs kérelem benyújtásának időpontjában Belgiumban letelepedettnek kell lenniük vagy ottani tartózkodási hellyel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(20)

Belgium kifejtette, hogy az akkreditációs eljárás nem vezet be olyan feltételt, miszerint az érintett vállalkozásoknak az akkreditációs kérelem benyújtásának időpontjában Belgiumban letelepedettnek kell lenniük vagy ottani tartózkodási hellyel kell rendelkezniük.

2.6.   A támogatás indokoltsága

A támogatás indokoltsága

| (21) | Értesítésében Belgium kifejtette, hogy a belgiumi videojáték-ágazat 2018-ban mintegy 100 000 000 EUR-t képviselt, ami a világpiac 0,08 %-ának felel meg (az érintett ágazat 2018-ban globális szinten körülbelül 124 000 000 000 EUR-t tett ki). |
| --- | --- |

(21)

Értesítésében Belgium kifejtette, hogy a belgiumi videojáték-ágazat 2018-ban mintegy 100 000 000 EUR-t képviselt, ami a világpiac 0,08 %-ának felel meg (az érintett ágazat 2018-ban globális szinten körülbelül 124 000 000 000 EUR-t tett ki).

| (22) | Időközben Belgium frissítette ezeket az adatokat. 2020-ban a videojáték-ágazat világviszonylatban 159 800 000 000 USD bevételt termelt (21). Az a 82 000 000 EUR, amely Belgium szerint az adott évben a belga piac összbevétele volt, a globális bevétel mindössze 0,05 %-át tette ki. Az európai kontinens piaca a világpiac 19 %-át teszi ki, ami 29 600 000 000 USD-nak (azaz több mint 27 600 000 000 EUR-nak) felel meg. Tehát 2020-ban a belga videojáték-piac az európai kontinens piacának 0,3 %-át tette ki. A 2019. évi adatok alapján az ágazat az európai kontinensen összesen 87 628 főt foglalkoztatott, ebből a belga ágazat mintegy 1 000 főt számlált. Belgiumban 63 videojáték-fejlesztő stúdió működött (az európai kontinensen összesen 4 913) (22). Ezek az adatok azt mutatják, hogy a belga videojáték-ágazat szerény helyet foglal el az európai piacon. Belgiumban a videojáték-ágazatban tevékenykedő vállalkozások jelentős hányada kisvállalkozás. E vállalkozások nagy része a közelmúltban jött létre, azaz kevesebb mint 6 éve létezik. Az ágazatban működő vállalkozások a méretükből és rövid üzleti múltjukból kifolyólag nehezen tudnak továbbfejlődni, ami gátolja, hogy nagyobb számú és ezáltal változatosabb kulturális videojátékokat hozzanak létre. |
| --- | --- |

(22)

Időközben Belgium frissítette ezeket az adatokat. 2020-ban a videojáték-ágazat világviszonylatban 159 800 000 000 USD bevételt termelt (21). Az a 82 000 000 EUR, amely Belgium szerint az adott évben a belga piac összbevétele volt, a globális bevétel mindössze 0,05 %-át tette ki. Az európai kontinens piaca a világpiac 19 %-át teszi ki, ami 29 600 000 000 USD-nak (azaz több mint 27 600 000 000 EUR-nak) felel meg. Tehát 2020-ban a belga videojáték-piac az európai kontinens piacának 0,3 %-át tette ki. A 2019. évi adatok alapján az ágazat az európai kontinensen összesen 87 628 főt foglalkoztatott, ebből a belga ágazat mintegy 1 000 főt számlált. Belgiumban 63 videojáték-fejlesztő stúdió működött (az európai kontinensen összesen 4 913) (22). Ezek az adatok azt mutatják, hogy a belga videojáték-ágazat szerény helyet foglal el az európai piacon. Belgiumban a videojáték-ágazatban tevékenykedő vállalkozások jelentős hányada kisvállalkozás. E vállalkozások nagy része a közelmúltban jött létre, azaz kevesebb mint 6 éve létezik. Az ágazatban működő vállalkozások a méretükből és rövid üzleti múltjukból kifolyólag nehezen tudnak továbbfejlődni, ami gátolja, hogy nagyobb számú és ezáltal változatosabb kulturális videojátékokat hozzanak létre.

21

22

| (23) | Belgium a következő megállapításokat teszi: jóllehet az ágazat növekszik, az ipar nem rendelkezik a piacra való betöréshez szükséges pénzügyi hajtóerővel. Akárcsak a filmgyártás esetében, a számítógépen, konzolon, táblagépen vagy okostelefonon használható játékok kifejlesztése több hónapot, vagy akár éveket vesz igénybe. Ehhez magasan képzett személyzetre van szükség. Csakúgy, mint a mozi esetében, piacképes eredmény csak e folyamat végén jelentkezik. Ezen elemek miatt az ágazat viszonylag kockázatosnak számít. Emellett a mozihoz hasonlóan soha nem lehet biztosan előre tudni, hogy egy játék meghódítja-e a nagyközönséget, és így megtérül-e a befektetés. Továbbá az erős oktatási, kulturális és művészeti komponenssel rendelkező videojáték-projektek kockázatosabbnak tekinthetők, mivel bár a világszerte népszerű videojátékokkal azonos előállítási költségeket generálnak, jóval kisebb irántuk a piaci igény. |
| --- | --- |

(23)

Belgium a következő megállapításokat teszi: jóllehet az ágazat növekszik, az ipar nem rendelkezik a piacra való betöréshez szükséges pénzügyi hajtóerővel. Akárcsak a filmgyártás esetében, a számítógépen, konzolon, táblagépen vagy okostelefonon használható játékok kifejlesztése több hónapot, vagy akár éveket vesz igénybe. Ehhez magasan képzett személyzetre van szükség. Csakúgy, mint a mozi esetében, piacképes eredmény csak e folyamat végén jelentkezik. Ezen elemek miatt az ágazat viszonylag kockázatosnak számít. Emellett a mozihoz hasonlóan soha nem lehet biztosan előre tudni, hogy egy játék meghódítja-e a nagyközönséget, és így megtérül-e a befektetés. Továbbá az erős oktatási, kulturális és művészeti komponenssel rendelkező videojáték-projektek kockázatosabbnak tekinthetők, mivel bár a világszerte népszerű videojátékokkal azonos előállítási költségeket generálnak, jóval kisebb irántuk a piaci igény.

| (24) | A pénzügyi korlátozások gátolják a nagy kreatív potenciállal rendelkező, de magasabb költségvetésű nagyszabású projektek elindítását. A videojátékok gyártása ezért a személyi számítógépen futtatható játékokra és a kisebb költségvetésű játékokra összpontosul. A finanszírozási nehézségek akadályozzák a kulturális know-how helyi szintű megőrzését és fejlesztését. A gyártóknak ugyanis jobban érdekükben áll, hogy alvállalkozóként dolgozzanak külföldi vállalatok számára, mintsem hogy saját videojátékokat fejlesszenek ki. |
| --- | --- |

(24)

A pénzügyi korlátozások gátolják a nagy kreatív potenciállal rendelkező, de magasabb költségvetésű nagyszabású projektek elindítását. A videojátékok gyártása ezért a személyi számítógépen futtatható játékokra és a kisebb költségvetésű játékokra összpontosul. A finanszírozási nehézségek akadályozzák a kulturális know-how helyi szintű megőrzését és fejlesztését. A gyártóknak ugyanis jobban érdekükben áll, hogy alvállalkozóként dolgozzanak külföldi vállalatok számára, mintsem hogy saját videojátékokat fejlesszenek ki.

| (25) | Ennek következtében a belga videojáték-vállalkozások számára gyakran komoly nehézséget okoz, hogy megtalálják az új projektekhez szükséges finanszírozást. Ezen túlmenően jelentős nemzetközi versennyel is szembesülnek. |
| --- | --- |

(25)

Ennek következtében a belga videojáték-vállalkozások számára gyakran komoly nehézséget okoz, hogy megtalálják az új projektekhez szükséges finanszírozást. Ezen túlmenően jelentős nemzetközi versennyel is szembesülnek.

| (26) | A „tax shelter” hozzájárul a videojáték-gyártási ágazatba történő magánberuházások számának emelkedéséhez, ahogyan az a film- és audiovizuális gyártást segítő „tax shelter” esetében is történt. |
| --- | --- |

(26)

A „tax shelter” hozzájárul a videojáték-gyártási ágazatba történő magánberuházások számának emelkedéséhez, ahogyan az a film- és audiovizuális gyártást segítő „tax shelter” esetében is történt.

2.7.   Az eljárás megindításának indokai

Az eljárás megindításának indokai

| (27) | Kétségek merültek fel a Bizottságnak eredetileg bejelentett program általános jogszerűségét illetően. A „tax shelter igazolvány” adóértékét a területi kiadások alapján határozzák meg. A kiadások területi jellegének e feltételei ütközhettek volna az általános jogszerűség elvével és különösen az EUMSZ-nek az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát biztosító elveivel (az EUMSZ 34. és 56. cikke). |
| --- | --- |

(27)

Kétségek merültek fel a Bizottságnak eredetileg bejelentett program általános jogszerűségét illetően. A „tax shelter igazolvány” adóértékét a területi kiadások alapján határozzák meg. A kiadások területi jellegének e feltételei ütközhettek volna az általános jogszerűség elvével és különösen az EUMSZ-nek az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát biztosító elveivel (az EUMSZ 34. és 56. cikke).

| (28) | A Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a videojáték-gyártás támogatása tekintetében jogszerű és összeegyeztethető-e a belső piaccal a beruházás összegének – és így a támogatás összegének – a Belgiumban felmerülő területi kiadások százalékában történő meghatározása, valamint hogy szükséges vagy arányos-e az ilyen támogatáshoz kapcsolódó területi feltételek kikötése. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a videojáték-gyártás támogatása tekintetében jogszerű és összeegyeztethető-e a belső piaccal a beruházás összegének – és így a támogatás összegének – a Belgiumban felmerülő területi kiadások százalékában történő meghatározása, valamint hogy szükséges vagy arányos-e az ilyen támogatáshoz kapcsolódó területi feltételek kikötése.

3.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (29) | A „Vlaamse Onafhankelijke Film & Televisie Producenten” (Független flamand film- és televíziós producerek, a továbbiakban: VOFTP) szervezet 2020. július 16-i levelében észrevételeket tett a bejelentett támogatási programmal kapcsolatban. A VOFTP úgy véli, hogy a program érinti a szervezetet, mivel tartani lehet attól, hogy a „tax shelter” videojátékok előtti megnyitása következtében kevesebb beruházás áramlik majd a tagjai audiovizuális produkciói felé. A VOFTP szerint az eredeti „tax shelter” kiterjesztése nem felel meg a belső piaccal való összeegyeztethetőség feltételeinek, ezért azt a Bizottság nem hagyhatja jóvá. |
| --- | --- |

(29)

A „Vlaamse Onafhankelijke Film & Televisie Producenten” (Független flamand film- és televíziós producerek, a továbbiakban: VOFTP) szervezet 2020. július 16-i levelében észrevételeket tett a bejelentett támogatási programmal kapcsolatban. A VOFTP úgy véli, hogy a program érinti a szervezetet, mivel tartani lehet attól, hogy a „tax shelter” videojátékok előtti megnyitása következtében kevesebb beruházás áramlik majd a tagjai audiovizuális produkciói felé. A VOFTP szerint az eredeti „tax shelter” kiterjesztése nem felel meg a belső piaccal való összeegyeztethetőség feltételeinek, ezért azt a Bizottság nem hagyhatja jóvá.

| (30) | Beadványában a VOFTP hangsúlyozza annak fontosságát, hogy végezzenek kellően alapos vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy a szóban forgó program keretében támogatásban részesülő videojátékok kapcsolódnak-e Belgiumhoz, és hozzájárulnak-e az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti célkitűzéshez, nevezetesen a kultúra és a kulturális sokszínűség előmozdításához. A VOFTP attól tart, hogy a program nem tartalmaz garanciát arra, hogy kizárólag a kulturális célú videojátékok részesülhessenek a támogatásban. |
| --- | --- |

(30)

Beadványában a VOFTP hangsúlyozza annak fontosságát, hogy végezzenek kellően alapos vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy a szóban forgó program keretében támogatásban részesülő videojátékok kapcsolódnak-e Belgiumhoz, és hozzájárulnak-e az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerinti célkitűzéshez, nevezetesen a kultúra és a kulturális sokszínűség előmozdításához. A VOFTP attól tart, hogy a program nem tartalmaz garanciát arra, hogy kizárólag a kulturális célú videojátékok részesülhessenek a támogatásban.

| (31) | A VOFTP szerint azoknak a kritériumoknak, amelyek annak értékelésére szolgálnak, hogy érvényesülnek-e a videojátékok gyártásához nyújtott támogatási program kulturális szempontjai, biztosítaniuk kell, hogy a támogatásban részesülő videojáték kulturális értékkel bírjon. Ezeket a kritériumokat a videojáték-ágazat számára saját támogatási programmal rendelkező illetékes közösségnek vagy régiónak kell meghatároznia. Nevezetesen a Flamand Közösség illetékes szervezete (a Flamand Audiovizuális Alap), illetve a Vallon Régió határozza meg a videojátékok kulturális szempontjaira vonatkozó kritériumokat. A VOFTP kétségbe vonja, hogy biztosított-e e kritériumok alkalmazása. Ehhez az állam és a közösségek közötti együttműködési megállapodásra lenne szükség, ilyen megállapodás azonban nem létezik. |
| --- | --- |

(31)

A VOFTP szerint azoknak a kritériumoknak, amelyek annak értékelésére szolgálnak, hogy érvényesülnek-e a videojátékok gyártásához nyújtott támogatási program kulturális szempontjai, biztosítaniuk kell, hogy a támogatásban részesülő videojáték kulturális értékkel bírjon. Ezeket a kritériumokat a videojáték-ágazat számára saját támogatási programmal rendelkező illetékes közösségnek vagy régiónak kell meghatároznia. Nevezetesen a Flamand Közösség illetékes szervezete (a Flamand Audiovizuális Alap), illetve a Vallon Régió határozza meg a videojátékok kulturális szempontjaira vonatkozó kritériumokat. A VOFTP kétségbe vonja, hogy biztosított-e e kritériumok alkalmazása. Ehhez az állam és a közösségek közötti együttműködési megállapodásra lenne szükség, ilyen megállapodás azonban nem létezik.

4.   BELGIUM ÉSZREVÉTELEI

BELGIUM ÉSZREVÉTELEI

| (32) | 2020. május 29-i levelében Belgium megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat megerősítette azon feltételek teljesülését, amelyek alapján úgy lehet tekinteni, hogy egy támogatás a kultúra előmozdítását szolgálja, és ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával összhangban összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(32)

2020. május 29-i levelében Belgium megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat megerősítette azon feltételek teljesülését, amelyek alapján úgy lehet tekinteni, hogy egy támogatás a kultúra előmozdítását szolgálja, és ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával összhangban összeegyeztethető a belső piaccal.

| (33) | Ami a kiadások területi jellegére vonatkozó feltételeit és azok általános jogszerűségét (ideértve a szükségességet és az arányosságot is) és különösen az EUMSZ-nek az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát biztosító elveit (az EUMSZ 34. és 56. cikke) illeti, Belgium megkezdte annak vizsgálatát, hogy az elszámolható kiadások kiterjeszthetők-e az EGT egész területére. 2021. július 16-án a belga képviselőház pénzügyi és költségvetési bizottsága a jogszabály módosítását javasolta, amely szerint a „Belgiumban felmerült gyártási és működési kiadások” szövegrész helyébe az „Európai Gazdasági Térségben felmerült gyártási és működési kiadások” szöveg lépne. A tervezett módosítás értelmében a „tax shelter igazolvány” adómegállapításhoz használt értékét az EGT-ben felmerült gyártási és működési kiadások 70 %-a alapján számítanák ki, vagy ha azok a gyártási és működési kiadások, amelyek az EGT-ben szakmai tevékenységből származó adóköteles jövedelem tárgyát képezik, nem érik el a teljes költségvetés 63 %-át, akkor azon gyártási és működési költségek alapján, amelyek az EGT-ben szakmai tevékenységből származó adóköteles jövedelem tárgyát képezik. A képviselőház készen áll a módosítás elfogadására, amint a Bizottság kedvező határozatot hoz. |
| --- | --- |

(33)

Ami a kiadások területi jellegére vonatkozó feltételeit és azok általános jogszerűségét (ideértve a szükségességet és az arányosságot is) és különösen az EUMSZ-nek az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát biztosító elveit (az EUMSZ 34. és 56. cikke) illeti, Belgium megkezdte annak vizsgálatát, hogy az elszámolható kiadások kiterjeszthetők-e az EGT egész területére. 2021. július 16-án a belga képviselőház pénzügyi és költségvetési bizottsága a jogszabály módosítását javasolta, amely szerint a „Belgiumban felmerült gyártási és működési kiadások” szövegrész helyébe az „Európai Gazdasági Térségben felmerült gyártási és működési kiadások” szöveg lépne. A tervezett módosítás értelmében a „tax shelter igazolvány” adómegállapításhoz használt értékét az EGT-ben felmerült gyártási és működési kiadások 70 %-a alapján számítanák ki, vagy ha azok a gyártási és működési kiadások, amelyek az EGT-ben szakmai tevékenységből származó adóköteles jövedelem tárgyát képezik, nem érik el a teljes költségvetés 63 %-át, akkor azon gyártási és működési költségek alapján, amelyek az EGT-ben szakmai tevékenységből származó adóköteles jövedelem tárgyát képezik. A képviselőház készen áll a módosítás elfogadására, amint a Bizottság kedvező határozatot hoz.

| (34) | A VOFTP-nek a potenciálisan támogatható videojátékok kulturális jellegére és a „tax shelter” előnyeit élvező videojátékok esetében az érintett közösségek által a kulturális jelleg értékelése céljából alkalmazott tesztekre vonatkozó észrevételeit illetően Belgium jelezte, hogy a szövetségi állam és a közösségek között létrejött, az audiovizuális produkciókra vonatkozó meglévő „tax shelterről” szóló együttműködési megállapodást ki kell igazítani annak érdekében, hogy az magában foglalja a közösségek vagy régiók kulturális tesztjeinek videojátékokra való alkalmazását. Erre a bejelentett program végrehajtása előtt kerül sor, amint a képviselőház jóváhagyta a javasolt jogszabály-módosítást és a Bizottság elfogadta a videojátékok gyártásához nyújtott „tax shelterről” szóló határozatot. Belgium megerősítette, hogy ez az együttműködési megállapodás nem változtatja meg e tesztek tartalmát. |
| --- | --- |

(34)

A VOFTP-nek a potenciálisan támogatható videojátékok kulturális jellegére és a „tax shelter” előnyeit élvező videojátékok esetében az érintett közösségek által a kulturális jelleg értékelése céljából alkalmazott tesztekre vonatkozó észrevételeit illetően Belgium jelezte, hogy a szövetségi állam és a közösségek között létrejött, az audiovizuális produkciókra vonatkozó meglévő „tax shelterről” szóló együttműködési megállapodást ki kell igazítani annak érdekében, hogy az magában foglalja a közösségek vagy régiók kulturális tesztjeinek videojátékokra való alkalmazását. Erre a bejelentett program végrehajtása előtt kerül sor, amint a képviselőház jóváhagyta a javasolt jogszabály-módosítást és a Bizottság elfogadta a videojátékok gyártásához nyújtott „tax shelterről” szóló határozatot. Belgium megerősítette, hogy ez az együttműködési megállapodás nem változtatja meg e tesztek tartalmát.

5.   A PROGRAM ÉRTÉKELÉSE

A PROGRAM ÉRTÉKELÉSE

5.1.   Az állami támogatás fennállása

Az állami támogatás fennállása

| (35) | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(35)

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

5.1.1.   Állami források és az államnak való betudhatóság

Állami források és az államnak való betudhatóság

| (36) | A befektetők adóköteles nyereségükből levonhatják a vizsgált program keretében felhasznált pénzeszközöket. Ez a törvény által biztosított levonás csökkenti az államnak a kivetett adóból származó bevételeit. Ezen túlmenően a törvény előírja, hogy ezeket a pénzeszközöket az állam által erre a műveletre jóváhagyott vállalkozások között osztják fel, és hogy azok olyan konkrét produkciókat támogatnak, amelyeket az érintett közösség illetékes szolgálatai európai videojátékként kifejezetten engedélyeztek. Következésképpen a beruházások állami forrásokat mozgósítanak, és így az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(36)

A befektetők adóköteles nyereségükből levonhatják a vizsgált program keretében felhasznált pénzeszközöket. Ez a törvény által biztosított levonás csökkenti az államnak a kivetett adóból származó bevételeit. Ezen túlmenően a törvény előírja, hogy ezeket a pénzeszközöket az állam által erre a műveletre jóváhagyott vállalkozások között osztják fel, és hogy azok olyan konkrét produkciókat támogatnak, amelyeket az érintett közösség illetékes szolgálatai európai videojátékként kifejezetten engedélyeztek. Következésképpen a beruházások állami forrásokat mozgósítanak, és így az államnak tudhatók be.

5.1.2.   Előny

Előny

| (37) | A program célja a videojáték-gyártók gyártási költségeinek csökkentése. Ezek a kiadások azon költségek részét képezik, amelyeket általában minden videojáték-gyártónak viselnie kell. Tehát olyan költségről van szó, amely általában a kedvezményezett költségvetését terheli. |
| --- | --- |

(37)

A program célja a videojáték-gyártók gyártási költségeinek csökkentése. Ezek a kiadások azon költségek részét képezik, amelyeket általában minden videojáték-gyártónak viselnie kell. Tehát olyan költségről van szó, amely általában a kedvezményezett költségvetését terheli.

| (38) | A gyártónak nyújtott támogatás a beruházó hozzájárulásából ered, amely viszont az ügylet adóból való levonhatóságának eredménye. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az adólevonásból eredő előnyt a keretmegállapodás ténylegesen továbbhárítja a gyártóra. |
| --- | --- |

(38)

A gyártónak nyújtott támogatás a beruházó hozzájárulásából ered, amely viszont az ügylet adóból való levonhatóságának eredménye. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az adólevonásból eredő előnyt a keretmegállapodás ténylegesen továbbhárítja a gyártóra.

| (39) | Következésképpen a program olyan előnyhöz juttatja a gyártót, amelyből rendes piaci feltételek mellett nem részesülhetne. Az intézkedés tehát előnyt jelent a videojáték-gyártók számára. |
| --- | --- |

(39)

Következésképpen a program olyan előnyhöz juttatja a gyártót, amelyből rendes piaci feltételek mellett nem részesülhetne. Az intézkedés tehát előnyt jelent a videojáték-gyártók számára.

5.1.3.   Szelektív jelleg

Szelektív jelleg

| (40) | A program szelektív, mivel csak azok a kedvezményezettek jogosultak támogatásra, akiknek a projektje megfelelt a kiválasztási teszten. Ezenkívül a támogatási program kizárólag a videojáték-ágazatot érinti. Emellett a beruházási érték 421 %-ának megfelelő adólevonás lehetővé teszi, hogy a szóban forgó beruházásokat (és következésképpen a kedvezményezetteket) kedvezőbb bánásmódban részesítsék, mint más beruházásokat az adórendszer céljára tekintettel, mely beruházások nem vonhatók le a névértéküket meghaladó összeg erejéig. Ez akkor is így van, ha ezek a beruházások e program célját illetően összehasonlítható jogi és ténybeli helyzetben vannak – mely cél nem más, mint a vállalkozások jövedelmének a beruházások levonása utáni megadóztatása –, anélkül hogy ezt a bánásmódot a program jellege és logikája igazolná. A társasági adó rendszerében a rendszeres levonás nem haladja meg a beruházás névértékét. |
| --- | --- |

(40)

A program szelektív, mivel csak azok a kedvezményezettek jogosultak támogatásra, akiknek a projektje megfelelt a kiválasztási teszten. Ezenkívül a támogatási program kizárólag a videojáték-ágazatot érinti. Emellett a beruházási érték 421 %-ának megfelelő adólevonás lehetővé teszi, hogy a szóban forgó beruházásokat (és következésképpen a kedvezményezetteket) kedvezőbb bánásmódban részesítsék, mint más beruházásokat az adórendszer céljára tekintettel, mely beruházások nem vonhatók le a névértéküket meghaladó összeg erejéig. Ez akkor is így van, ha ezek a beruházások e program célját illetően összehasonlítható jogi és ténybeli helyzetben vannak – mely cél nem más, mint a vállalkozások jövedelmének a beruházások levonása utáni megadóztatása –, anélkül hogy ezt a bánásmódot a program jellege és logikája igazolná. A társasági adó rendszerében a rendszeres levonás nem haladja meg a beruházás névértékét.

5.1.4.   Versenytorzulás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

Versenytorzulás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (41) | mivel a videojáték-kereskedelem nemzetközi szinten zajlik, és ez a piac nyitott a verseny előtt, a kedvezményezetteknek nyújtott pénzügyi előny befolyásolhatja a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(41)

mivel a videojáték-kereskedelem nemzetközi szinten zajlik, és ez a piac nyitott a verseny előtt, a kedvezményezetteknek nyújtott pénzügyi előny befolyásolhatja a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.2.   A támogatás jogszerűsége

A támogatás jogszerűsége

| (42) | Belgium azáltal, hogy a programot annak végrehajtása előtt bejelentette, eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

(42)

Belgium azáltal, hogy a programot annak végrehajtása előtt bejelentette, eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeinek.

5.3.   Az értékelés jogalapja

Az értékelés jogalapja

| (43) | A program belső piaccal való összeegyeztethetőségét az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján kell elemezni, tekintettel a kultúrának a kulturális projektek támogatásával történő előmozdítására irányuló célkitűzésre. |
| --- | --- |

(43)

A program belső piaccal való összeegyeztethetőségét az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján kell elemezni, tekintettel a kultúrának a kulturális projektek támogatásával történő előmozdítására irányuló célkitűzésre.

| (44) | A program belső piaccal való összeegyeztethetőségét különösen a filmművészeti és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági közlemény (23) (a továbbiakban: filmművészeti közlemény) 24. pontjának fényében kell elemezni, mivel ez a pont kifejezetten a videojátékok gyártásához nyújtott állami támogatásra vonatkozik, és kimondja, hogy amennyiben igazolható a kulturális és oktatási célokat szolgáló játékprogramokra irányuló támogatási program szükségessége, a Bizottság analógia útján a filmművészeti közleményben foglalt támogatási intenzitási feltételeket fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(44)

A program belső piaccal való összeegyeztethetőségét különösen a filmművészeti és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági közlemény (23) (a továbbiakban: filmművészeti közlemény) 24. pontjának fényében kell elemezni, mivel ez a pont kifejezetten a videojátékok gyártásához nyújtott állami támogatásra vonatkozik, és kimondja, hogy amennyiben igazolható a kulturális és oktatási célokat szolgáló játékprogramokra irányuló támogatási program szükségessége, a Bizottság analógia útján a filmművészeti közleményben foglalt támogatási intenzitási feltételeket fogja alkalmazni.

23

5.4.   A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

| (45) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a program teljesíti azon feltételek többségét, amelyek alapján úgy lehet tekinteni, hogy egy támogatás a kultúra előmozdítását szolgálja, és ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával összhangban összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(45)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a program teljesíti azon feltételek többségét, amelyek alapján úgy lehet tekinteni, hogy egy támogatás a kultúra előmozdítását szolgálja, és ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával összhangban összeegyeztethető a belső piaccal.

5.4.1.   Általános jogszerűség

Általános jogszerűség

| (46) | Ahhoz, hogy egy a támogatási program összeegyeztethető legyen a belső piaccal, mindenekelőtt meg kell felelnie az „általános jogszerűség” kritériumának. Az „általános jogszerűség” fogalma azt feltételezi, hogy a támogathatósági feltételek és az odaítélési kritériumok nem tartalmaznak a támogatás nyújtásához elválaszthatatlanul kapcsolódó záradékot, amely ellentétes az EUMSZ állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó különös rendelkezéseivel (24). |
| --- | --- |

(46)

Ahhoz, hogy egy a támogatási program összeegyeztethető legyen a belső piaccal, mindenekelőtt meg kell felelnie az „általános jogszerűség” kritériumának. Az „általános jogszerűség” fogalma azt feltételezi, hogy a támogathatósági feltételek és az odaítélési kritériumok nem tartalmaznak a támogatás nyújtásához elválaszthatatlanul kapcsolódó záradékot, amely ellentétes az EUMSZ állami támogatásoktól eltérő területekre vonatkozó különös rendelkezéseivel (24).

24

| (47) | A program nem ír elő olyan feltételt, miszerint a kedvezményezettnek belga állampolgársággal kell rendelkeznie vagy a kedvezményezett vállalkozás elsődleges telephelyének belga területen kell lennie. Az Európai Unió vagy az Európai Gazdasági Térség más államaiban letelepedett vállalkozások is lehetnek kedvezményezettek. |
| --- | --- |

(47)

A program nem ír elő olyan feltételt, miszerint a kedvezményezettnek belga állampolgársággal kell rendelkeznie vagy a kedvezményezett vállalkozás elsődleges telephelyének belga területen kell lennie. Az Európai Unió vagy az Európai Gazdasági Térség más államaiban letelepedett vállalkozások is lehetnek kedvezményezettek.

| (48) | A produkciós vállalkozásokra és közvetítőkre vonatkozó akkreditációs eljárás nem érinti a program általános jogszerűségét. Az adókedvezményben részesülő produkciós vállalkozásoknak már a meglévő „tax shelter” program keretében is stabil telephellyel kell rendelkezniük Belgiumban a támogatás kifizetésének időpontjában. Az akkreditáció nem támaszt olyan feltételt, miszerint az érintett vállalkozásoknak az akkreditációs kérelem benyújtásának időpontjában Belgiumban letelepedettnek kell lenniük vagy ottani tartózkodási hellyel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(48)

A produkciós vállalkozásokra és közvetítőkre vonatkozó akkreditációs eljárás nem érinti a program általános jogszerűségét. Az adókedvezményben részesülő produkciós vállalkozásoknak már a meglévő „tax shelter” program keretében is stabil telephellyel kell rendelkezniük Belgiumban a támogatás kifizetésének időpontjában. Az akkreditáció nem támaszt olyan feltételt, miszerint az érintett vállalkozásoknak az akkreditációs kérelem benyújtásának időpontjában Belgiumban letelepedettnek kell lenniük vagy ottani tartózkodási hellyel kell rendelkezniük.

| (49) | Ami a támogatási intenzitást illeti, Belgium egy törvényjavaslatban módosította az eredetileg bejelentett támogatási programban szereplő korlátozó területi rendelkezéseket. E törvényjavaslat szerint a támogatás összegét az Európai Gazdasági Térségben felmerült gyártási és működési költségek alapján állapítják meg. Következésképpen valószínűsíthető, hogy a program már nem akadályozza az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát a belső piac keretében (az EUMSZ 34. és 56. cikke). |
| --- | --- |

(49)

Ami a támogatási intenzitást illeti, Belgium egy törvényjavaslatban módosította az eredetileg bejelentett támogatási programban szereplő korlátozó területi rendelkezéseket. E törvényjavaslat szerint a támogatás összegét az Európai Gazdasági Térségben felmerült gyártási és működési költségek alapján állapítják meg. Következésképpen valószínűsíthető, hogy a program már nem akadályozza az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát a belső piac keretében (az EUMSZ 34. és 56. cikke).

5.4.2.   A kultúra előmozdítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával összhangban

A kultúra előmozdítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával összhangban

| (50) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(50)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (51) | A Bizottság nem dolgozott ki iránymutatást e rendelkezésnek a videojátékok támogatására vonatkozó alkalmazását illetően. A filmművészeti közlemény 24. pontja megerősíti, hogy a videojáték-gyártás előmozdításához nyújtott támogatásokat eseti alapon elemzik. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság nem dolgozott ki iránymutatást e rendelkezésnek a videojátékok támogatására vonatkozó alkalmazását illetően. A filmművészeti közlemény 24. pontja megerősíti, hogy a videojáték-gyártás előmozdításához nyújtott támogatásokat eseti alapon elemzik.

| (52) | A videojátékok támogatásának az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján történő értékelése a Bizottság gyakorlatát követi, amely a videojátékokra vonatkozó francia adójóváírásról szóló határozattal kezdődött. Ebben a Bizottság elismerte, hogy bizonyos videojátékok kulturális terméknek minősülhetnek (25). |
| --- | --- |

(52)

A videojátékok támogatásának az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján történő értékelése a Bizottság gyakorlatát követi, amely a videojátékokra vonatkozó francia adójóváírásról szóló határozattal kezdődött. Ebben a Bizottság elismerte, hogy bizonyos videojátékok kulturális terméknek minősülhetnek (25).

25

| (53) | A Flamand Közösség és a Vallon Régió a saját videojáték-támogatási programjukra vonatkozóan kidolgozták azokat a kulturális kritériumokat, amelyek teljesülése esetén a játékok támogatásban részesülhetnek; ezek a kritériumok a „tax shelterre” is alkalmazandók (26). A projektek kiválasztásához egy skálát vezettek be, amely alapján ellenőrizhetik, hogy a támogatott játékok valóban kulturális alkotásnak minősülnek-e. A Bizottság az említett kritériumokat megvizsgálta (27), és jóváhagyta ezeket a programokat. |
| --- | --- |

(53)

A Flamand Közösség és a Vallon Régió a saját videojáték-támogatási programjukra vonatkozóan kidolgozták azokat a kulturális kritériumokat, amelyek teljesülése esetén a játékok támogatásban részesülhetnek; ezek a kritériumok a „tax shelterre” is alkalmazandók (26). A projektek kiválasztásához egy skálát vezettek be, amely alapján ellenőrizhetik, hogy a támogatott játékok valóban kulturális alkotásnak minősülnek-e. A Bizottság az említett kritériumokat megvizsgálta (27), és jóváhagyta ezeket a programokat.

26

27

| (54) | A VOFPT érdekelt fél állításával ellentétben Belgium vállalta, hogy együttműködési megállapodást köt a szövetségi állam és a Közösségek között a videojátékok esetében alkalmazandó „tax shelter” program bevezetése előtt (lásd a (14) és (34) preambulumbekezdést). Ilyen együttműködés az audiovizuális alkotások támogatása céljából már jelenleg is működik. |
| --- | --- |

(54)

A VOFPT érdekelt fél állításával ellentétben Belgium vállalta, hogy együttműködési megállapodást köt a szövetségi állam és a Közösségek között a videojátékok esetében alkalmazandó „tax shelter” program bevezetése előtt (lásd a (14) és (34) preambulumbekezdést). Ilyen együttműködés az audiovizuális alkotások támogatása céljából már jelenleg is működik.

| (55) | Következésképpen a program kulturális projekteket támogat, és teljesíti a kultúra előmozdítására irányuló célkitűzést, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(55)

Következésképpen a program kulturális projekteket támogat, és teljesíti a kultúra előmozdítására irányuló célkitűzést, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint.

5.4.3.   A támogatási intézkedés megfelelősége

A támogatási intézkedés megfelelősége

| (56) | A program célja olyan kulturális projektek támogatása, amelyek a piacon különösen a projekt jellege (kulturális alkotások) és kockázatai (biztosan felmerülő gyártási költségek, de bizonytalan közönség) miatt nehezen jutnak finanszírozáshoz. Tehát hozzájárul egyes, a kultúra előmozdításához való hozzájárulásuk miatt kiválasztott videojátékok gyártási költségei egy részének finanszírozásához. A támogatási mechanizmus azon az elven alapul, hogy magánbefektetők támogatják a játékok gyártását. Belgium kifejtette, hogy egy közvetlen támogatási program bevezetése magasabb adminisztratív és pénzügyi költségekkel járna, mint a „tax shelter” adóügyi intézkedés. Ezen túlmenően a közvetlen támogatás kifizetésére hamarabb kerülne sor, mint az (ideiglenes és végleges) adómentesség alkalmazására. Továbbá, mivel a kultúra közösségi hatáskörbe tartozik, a belga szövetségi szintű audiovizuális politika a szociális-gazdasági politikák keretein belül csupán a „tax shelter” program bevezetésére korlátozódik. Belgium magánberuházók bevonásával kívánja ösztönözni a kölcsönös kapcsolatokat és a kulturális ágazat hozzáférését a különböző lehetséges finanszírozási forrásokhoz. |
| --- | --- |

(56)

A program célja olyan kulturális projektek támogatása, amelyek a piacon különösen a projekt jellege (kulturális alkotások) és kockázatai (biztosan felmerülő gyártási költségek, de bizonytalan közönség) miatt nehezen jutnak finanszírozáshoz. Tehát hozzájárul egyes, a kultúra előmozdításához való hozzájárulásuk miatt kiválasztott videojátékok gyártási költségei egy részének finanszírozásához. A támogatási mechanizmus azon az elven alapul, hogy magánbefektetők támogatják a játékok gyártását. Belgium kifejtette, hogy egy közvetlen támogatási program bevezetése magasabb adminisztratív és pénzügyi költségekkel járna, mint a „tax shelter” adóügyi intézkedés. Ezen túlmenően a közvetlen támogatás kifizetésére hamarabb kerülne sor, mint az (ideiglenes és végleges) adómentesség alkalmazására. Továbbá, mivel a kultúra közösségi hatáskörbe tartozik, a belga szövetségi szintű audiovizuális politika a szociális-gazdasági politikák keretein belül csupán a „tax shelter” program bevezetésére korlátozódik. Belgium magánberuházók bevonásával kívánja ösztönözni a kölcsönös kapcsolatokat és a kulturális ágazat hozzáférését a különböző lehetséges finanszírozási forrásokhoz.

| (57) | Ezért a program alkalmas a kitűzött cél elérésére. |
| --- | --- |

(57)

Ezért a program alkalmas a kitűzött cél elérésére.

5.4.4.   A támogatás szükségessége

A támogatás szükségessége

| (58) | A kedvezményezett videojátékok a helyi és európai kultúrát előmozdítani hivatott kulturális alkotások. Nemzetközi szintű piaci potenciáljuk a kultúra széles körű előmozdításának mozgatórugója. |
| --- | --- |

(58)

A kedvezményezett videojátékok a helyi és európai kultúrát előmozdítani hivatott kulturális alkotások. Nemzetközi szintű piaci potenciáljuk a kultúra széles körű előmozdításának mozgatórugója.

| (59) | A videojáték-gyártási projektek azonban piaci feltételek mellett finanszírozási nehézségekkel szembesülnek (lásd a fenti (22)–(24) preambulumbekezdést). Az ilyen projektekben rejlő pénzügyi kockázatok – nevezetesen az, hogy a gyártás során felmerülő költségek biztosak, a potenciális bevétel azonban bizonytalan – akadályozzák a magánberuházásokat. Ezért állami beavatkozásra van szükség ahhoz, hogy a projektek nagyobb és diverzifikáltabb hányada jöhessen létre. |
| --- | --- |

(59)

A videojáték-gyártási projektek azonban piaci feltételek mellett finanszírozási nehézségekkel szembesülnek (lásd a fenti (22)–(24) preambulumbekezdést). Az ilyen projektekben rejlő pénzügyi kockázatok – nevezetesen az, hogy a gyártás során felmerülő költségek biztosak, a potenciális bevétel azonban bizonytalan – akadályozzák a magánberuházásokat. Ezért állami beavatkozásra van szükség ahhoz, hogy a projektek nagyobb és diverzifikáltabb hányada jöhessen létre.

5.4.5.   A támogatás arányossága

A támogatás arányossága

| (60) | A filmművészeti közlemény 24. pontja kimondja, hogy amennyiben igazolható a kulturális és oktatási célokat szolgáló játékprogramokra irányuló támogatási program szükségessége, a Bizottság analógia útján az audiovizuális alkotásokra vonatkozóan megállapított támogatási intenzitási feltételeket fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(60)

A filmművészeti közlemény 24. pontja kimondja, hogy amennyiben igazolható a kulturális és oktatási célokat szolgáló játékprogramokra irányuló támogatási program szükségessége, a Bizottság analógia útján az audiovizuális alkotásokra vonatkozóan megállapított támogatási intenzitási feltételeket fogja alkalmazni.

| (61) | A program korlátozott mértékben támogatja a videojátékok gyártását. A maximális támogatási intenzitás 33,6 %, támogatás halmozása esetén pedig a videojáték gyártási költségeinek legfeljebb 50 %-a, a filmművészeti közleményben meghatározott 50 %-os küszöbértéknek megfelelően. A maximális támogatási intenzitási arány megállapításának célja a magánkezdeményezések fenntartása azáltal, hogy a támogatás kedvezményezettjeit arra kötelezik, hogy az állami forrásoktól eltérő forrásokat vegyenek igénybe. |
| --- | --- |

(61)

A program korlátozott mértékben támogatja a videojátékok gyártását. A maximális támogatási intenzitás 33,6 %, támogatás halmozása esetén pedig a videojáték gyártási költségeinek legfeljebb 50 %-a, a filmművészeti közleményben meghatározott 50 %-os küszöbértéknek megfelelően. A maximális támogatási intenzitási arány megállapításának célja a magánkezdeményezések fenntartása azáltal, hogy a támogatás kedvezményezettjeit arra kötelezik, hogy az állami forrásoktól eltérő forrásokat vegyenek igénybe.

| (62) | Következésképpen a program arányos a kitűzött céllal. |
| --- | --- |

(62)

Következésképpen a program arányos a kitűzött céllal.

5.4.6.   Versenytorzulás és a kereskedelemre gyakorolt hatás

Versenytorzulás és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (63) | A globális videojáték-ágazat 2020-ban 159 800 000 000 USD bevételt termelt. Az európai kontinens piaca a világpiac 19 %-át teszi ki, ami 29 600 000 000 USD-nak (azaz több mint 27 600 000 000 EUR-nak) felel meg. 2020-ban a belga videojáték-piac 82 000 000 EUR bevételre tett szert, ami az európai piac 0,3 %-ának, illetve a világpiac 0,05 %-ának felel meg (28). |
| --- | --- |

(63)

A globális videojáték-ágazat 2020-ban 159 800 000 000 USD bevételt termelt. Az európai kontinens piaca a világpiac 19 %-át teszi ki, ami 29 600 000 000 USD-nak (azaz több mint 27 600 000 000 EUR-nak) felel meg. 2020-ban a belga videojáték-piac 82 000 000 EUR bevételre tett szert, ami az európai piac 0,3 %-ának, illetve a világpiac 0,05 %-ának felel meg (28).

28

| (64) | Tehát először is nyilvánvaló, hogy a belga videojáték-ágazat támogatására szolgáló program költségvetése viszonylag korlátozott (lásd a (11) preambulumbekezdést) az ágazat belgiumi összforgalmához képest. Másodszor, a támogatás torzító hatásai alacsonynak tekinthetők, mivel a belga videojáték-piaci részesedés korlátozott az ágazat által az európai piacon, illetve a világpiacon realizált bevételhez képest. |
| --- | --- |

(64)

Tehát először is nyilvánvaló, hogy a belga videojáték-ágazat támogatására szolgáló program költségvetése viszonylag korlátozott (lásd a (11) preambulumbekezdést) az ágazat belgiumi összforgalmához képest. Másodszor, a támogatás torzító hatásai alacsonynak tekinthetők, mivel a belga videojáték-piaci részesedés korlátozott az ágazat által az európai piacon, illetve a világpiacon realizált bevételhez képest.

| (65) | A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nem erősíti indokolatlanul a kedvezményezett vállalkozások piaci erejét, hanem éppen ellenkezőleg, a támogatás hatására javulni fog a kulturális jellegű játékprogramok kínálata a piacon. Összességében a támogatás hatása pozitív a belső piacra nézve, mivel a versenytorzulás és a kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nem erősíti indokolatlanul a kedvezményezett vállalkozások piaci erejét, hanem éppen ellenkezőleg, a támogatás hatására javulni fog a kulturális jellegű játékprogramok kínálata a piacon. Összességében a támogatás hatása pozitív a belső piacra nézve, mivel a versenytorzulás és a kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott.

6.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Fentiekre tekintettel a Bizottság véleménye szerint a támogatás nem erősíti indokolatlanul a kedvezményezett vállalkozások piaci erejét, hanem éppen ellenkezőleg, a támogatás hatására javulni fog a kulturális jellegű játékprogramok kínálata a piacon. Meg kell tehát állapítani, hogy a program versenytorzító és kereskedelmi hatásai korlátozottak, így a kultúra előmozdítását célzó támogatás általános egyenlege pozitív. Ennek megfelelően a videojátékok gyártásához szolgáló „tax shelter” támogatási program az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal, |
| --- | --- |

(66)

Fentiekre tekintettel a Bizottság véleménye szerint a támogatás nem erősíti indokolatlanul a kedvezményezett vállalkozások piaci erejét, hanem éppen ellenkezőleg, a támogatás hatására javulni fog a kulturális jellegű játékprogramok kínálata a piacon. Meg kell tehát állapítani, hogy a program versenytorzító és kereskedelmi hatásai korlátozottak, így a kultúra előmozdítását célzó támogatás általános egyenlege pozitív. Ennek megfelelően a videojátékok gyártásához szolgáló „tax shelter” támogatási program az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Belgium által a videojátékok gyártásának támogatása céljából egy „tax shelter” program alkalmazásával végrehajtani tervezett állami támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

A támogatás megvalósítása ennek megfelelően engedélyezett.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 25-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  C(2020) 2648 final határozat, 2020. április.30., (HL C 206., 2020.6.19., 11. o.).

1

(2)  
  HL C 206., 2020.6.19., 11. o.

2

(3)  https://www.lachambre.be/FLWB/PDF/55/1590/55K1590001.pdf

3

(4)  N 410/02 (korábbi CP 77/2002), Belgium – Állami támogatás a belga filmgyártáshoz és audiovizuális alkotásokhoz – úgynevezett filmművészeti „tax shelter” program, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137343/137343_455458_39_2.pdf

4

(5)  N 224/04, Belgium – Állami támogatás a belga filmgyártáshoz és audiovizuális alkotásokhoz – az úgynevezett filmművészeti „tax shelter” szövetségi program módosításai, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/140619/140619_503601_23_2.pdf

5

(6)  N 121/2007, Belgium – Adóintézkedések az audiovizuális gyártás támogatására – Adómentesség („tax shelter”) – Az N 224/2004. számú támogatás meghosszabbítása, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/219141/219141_703682_36_2.pdf

6

(7)  N 516/2009, Belgium – Adómentességi program („tax shelter”) az audiovizuális gyártás támogatására – Az N 121/2007. számú támogatás meghosszabbítása, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/233078/233078_1210789_29_2.pdf

7

(8)  SA.35643 (2012/N), Belgium – Az audiovizuális alkotások támogatására szolgáló „tax shelter” meghosszabbítása, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/246468/246468_1451339_61_2.pdf és SA.36655 (2013/N), Belgium – Az audiovizuális alkotások támogatására szolgáló „tax shelter” módosításai, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/248603/248603_1525887_174_2.pdf

8

(9)  SA.38370 (2014/N), Belgium – Az audiovizuális alkotások támogatására szolgáló „tax shelter” módosításai, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/253328/253328_1646431_87_2.pdf

9

(10)  SA.59274 (2020/N), Belgium – Az audiovizuális alkotások támogatására szolgáló „tax shelter” program (SA.38370 (2014/N)) meghosszabbítása, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases1/20215/289138_2239389_113_2.pdf

10

(11)  https://eservices.minfin.fgov.be/myminfin-web/pages/public/fisconet/document/6c0aa338-3dad-4e4b-960f-8e01564d20d0

11

(12)  http://www.ejustice.just.fgov.be/eli/loi/2019/03/29/2019040875/moniteur

12

(13)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

13

(14)  
  2019. július 1-jei értesítésében Belgium 2025. december 31-ig tartó támogatási időtartamot javasolt. A bejelentés óta eltelt időre tekintettel azonban Belgium a támogatás időtartamát 2027. december 31-ig meg kívánta hosszabbítani.

14

(15)  SA.49947. számú állami támogatás, Belgium – Videojáték-támogatási program (VAF Gamefonds), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_49947

15

(16)  SA.101526. számú állami támogatás, Belgium – VAF Gamefonds, (23) preambulumbekezdés, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_101526

16

(17)  SA.55046. számú állami támogatás, Belgium – Kulturális, művészeti és oktatási célú videojátékok (Wallimage) támogatása, (14) preambulumbekezdés, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_55046; a Vallon Régió magában foglalja a német ajkú régiót is.

17

(18)  A jövedelemadóról szóló belga törvény 194b. cikke (1) bekezdésének 2. pontja értelmében az akkreditáció feltételeit királyi törvényerejű rendelettel határozzák meg.

18

(19)  http://www.ejustice.just.fgov.be/mopdf/2018/07/20_2.pdf#Page18, 58312. o.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1129 rendelete (2017. június 14.) az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2003/71/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 168., 2017.6.30., 12. o.).

20

(21)  Newzoo – Global Games Market Report 2020 (A globális játékpiacról szóló 2020. évi jelentés), letölthető a newzoo.com weboldalról.

21

(22)  A European Game Developers Federation (Európai Játékfejlesztők Szövetsége) által az Interactive Software Federation of Europe-pal (Interaktív szoftverek Európai Szövetsége) együttműködésben készített, 2019-re vonatkozó jelentés. Az uniós tagállamok többségére, valamint egyes nem uniós országokra vonatkozóan gyűjtött adatok.

22

https://www.egdf.eu/wp-content/uploads/2021/08/EGDF_report2021.pdf

(23)  
  HL C 332., 2013.11.15., 1. o.

23

(24)  A Bíróság 1993. június 15-i ítélete, Matra, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, 41. pont.

24

(25)  A Bizottság a következő határozatokban elismerte a videojátékok támogatásának szükségességét:

25

C47/2006 (korábbi N 648/2005), Franciaország – Videojátékok készítése utáni adójóváírás, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_20324;

SA 33943 (2011/N), Franciaország – A C 47/2006. sz. támogatási program meghosszabbítása – Videojátékok készítéséhez nyújtott adójóváírás, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_33943;

SA.36139 (2013/C), Egyesült Királyság – Video games tax relief (Videojátékokhoz nyújtott adókedvezmény), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_36139;

SA.39299 (2014/N), Franciaország – Videojátékok készítéséhez nyújtott adójóváírás – módosítások, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_39299;

SA.47892 (2017/N), Franciaország – Videojátékok készítéséhez nyújtott adókedvezmény – módosítások és meghosszabbítás, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_47892;

SA.45735 (2017/N), Dánia – Scheme for the development, production and promotion of cultural and educational digital games (A digitális kulturális és oktatási játékok fejlesztésére, gyártására és előmozdítására irányuló program),

https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_45735;

SA.46572 (2017/N), Németország – Bavarian games support measure (A játékokra irányuló bajor támogatási intézkedés), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_46572;

SA.49947 (2017/N), Belgium – Videojáték-támogatási program (VAF Gamefonds), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_49947;

SA.50512 (2018/N), Franciaország – Videojáték-támogatási alap – írás, szellemi tulajdon létrehozása és kollektív műveletek, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_50512;

SA.51820 (2018/N), Németország – North Rhine Westphalian games support measure (A játékokra irányuló észak-rajna-vesztfáliai támogatási intézkedés), https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_51820;

SA.101526, Belgium – VAF Gamefonds, https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_101526

(26)  SA.55046, Belgium – Kulturális, művészeti és oktatási célú videojátékok (Wallimage) támogatása;

26

SA.101526, Belgium – VAF Gamefonds.

(27)  A Wallimage alapról szóló határozat (52)–(54) preambulumbekezdése és a Gamefonds VAF-ról szóló határozat (38) és (39) preambulumbekezdése.

27

(28)  (22) preambulumbekezdés.

28

---

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1979 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. augusztus 31.)

a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk közléséhez használt űrlap és adatbázisok megállapításáról, valamint a 2014/895/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2022) 6124. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről, valamint a 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról és későbbi hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. július 4-i 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 21. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2012/18/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot azokról a területükön bekövetkezett súlyos balesetekről, amelyek megfelelnek a szóban forgó irányelv VI. mellékletében foglalt feltételeknek, és a szolgáltandó információkat a 2009/10/EK bizottsági határozat (2) mellékletében foglalt jelentéstételi űrlapot felhasználva kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(1)

A 2012/18/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot azokról a területükön bekövetkezett súlyos balesetekről, amelyek megfelelnek a szóban forgó irányelv VI. mellékletében foglalt feltételeknek, és a szolgáltandó információkat a 2009/10/EK bizottsági határozat (2) mellékletében foglalt jelentéstételi űrlapot felhasználva kell benyújtaniuk.

| (2) | A 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk az említett irányelv hatálya alá tartozó üzemekre vonatkozó bizonyos információkat is, a 2014/895/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) mellékletében meghatározott űrlap felhasználásával. |
| --- | --- |

(2)

A 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk az említett irányelv hatálya alá tartozó üzemekre vonatkozó bizonyos információkat is, a 2014/895/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) mellékletében meghatározott űrlap felhasználásával.

| (3) | A 2012/18/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk jelentéséhez a tagállamoknak az említett irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében, illetve 21. cikkének (4) bekezdésében említett adatbázisokat kell használniuk, amelyek létrehozása és naprakészen tartása a Bizottság feladata. |
| --- | --- |

(3)

A 2012/18/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk jelentéséhez a tagállamoknak az említett irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében, illetve 21. cikkének (4) bekezdésében említett adatbázisokat kell használniuk, amelyek létrehozása és naprakészen tartása a Bizottság feladata.

| (4) | A 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikke szerint az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek (EEA) az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat (EIONET) keretében adatokat kell gyűjtenie, feldolgoznia és elemeznie, különösen a környezet minőségére és terhelésére, valamint a környezetre veszélyes vegyi anyagokra vonatkozóan. Az EEA által már kidolgozott adatbázisokkal való szinergiák növelése, az említett üzemek környezeti hatásaira vonatkozó információk összesítése, a nyilvánosság és a politikai döntéshozók rendelkezésére bocsátott információk minőségének javítása, valamint a potenciális kockázatok (pl. dominóhatások) felismerésének megkönnyítése érdekében helyénvaló, hogy a Bizottság nevében az EEA hozza létre és tartsa naprakész állapotban a 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében és 21. cikkének (4) bekezdésében említett adatbázisokat. A tagállamoknak ezeket az adatbázisokat kell használniuk a 2012/18/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk jelentésekor. |
| --- | --- |

(4)

A 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikke szerint az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek (EEA) az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat (EIONET) keretében adatokat kell gyűjtenie, feldolgoznia és elemeznie, különösen a környezet minőségére és terhelésére, valamint a környezetre veszélyes vegyi anyagokra vonatkozóan. Az EEA által már kidolgozott adatbázisokkal való szinergiák növelése, az említett üzemek környezeti hatásaira vonatkozó információk összesítése, a nyilvánosság és a politikai döntéshozók rendelkezésére bocsátott információk minőségének javítása, valamint a potenciális kockázatok (pl. dominóhatások) felismerésének megkönnyítése érdekében helyénvaló, hogy a Bizottság nevében az EEA hozza létre és tartsa naprakész állapotban a 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében és 21. cikkének (4) bekezdésében említett adatbázisokat. A tagállamoknak ezeket az adatbázisokat kell használniuk a 2012/18/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk jelentésekor.

| (5) | A 2012/18/EU irányelv szerinti jelentéstételi űrlapoknak és adatbázisoknak lehetővé kell tenniük a tagállamok által benyújtott egyszerűsített információk közlését és rendelkezésre állását a szolgáltatott információk pontosságának, hasznosságának és összehasonlíthatóságának maximalizálása, valamint a tagállamok adminisztratív terheinek minimalizálása érdekében, ugyanakkor tiszteletben tartva a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) foglalt követelményeket is. |
| --- | --- |

(5)

A 2012/18/EU irányelv szerinti jelentéstételi űrlapoknak és adatbázisoknak lehetővé kell tenniük a tagállamok által benyújtott egyszerűsített információk közlését és rendelkezésre állását a szolgáltatott információk pontosságának, hasznosságának és összehasonlíthatóságának maximalizálása, valamint a tagállamok adminisztratív terheinek minimalizálása érdekében, ugyanakkor tiszteletben tartva a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) foglalt követelményeket is.

| (6) | A tagállamok által szolgáltatott információk és a hasonló ipari létesítményekre vonatkozó jelentéstétel közötti szinergiák maximalizálása érdekében a jelentéstételi űrlapoknak és az adatbázisoknak hasonlóknak kell lenniük a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) és az 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti jelentéstételi űrlapokhoz és adatbázisokhoz – melyek esetében a jelentéstétel formátumát, gyakoriságát és tartalmát az (EU) 2018/1135 bizottsági végrehajtási határozat (8), illetve az (EU) 2019/1741 bizottsági végrehajtási határozat (9) állapítja meg –, valamint azokkal kompatibiliseknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok által szolgáltatott információk és a hasonló ipari létesítményekre vonatkozó jelentéstétel közötti szinergiák maximalizálása érdekében a jelentéstételi űrlapoknak és az adatbázisoknak hasonlóknak kell lenniük a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) és az 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti jelentéstételi űrlapokhoz és adatbázisokhoz – melyek esetében a jelentéstétel formátumát, gyakoriságát és tartalmát az (EU) 2018/1135 bizottsági végrehajtási határozat (8), illetve az (EU) 2019/1741 bizottsági végrehajtási határozat (9) állapítja meg –, valamint azokkal kompatibiliseknek kell lenniük.

| (7) | E célkitűzések teljesítése érdekében helyénvaló aktualizálni a 2014/895/EU végrehajtási határozatban megadott jelentéstételi űrlapot, amelyet a tagállamoknak a 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében felsorolt, az üzemekre vonatkozó információk szolgáltatásához kell használniuk. Ezért a 2014/895/EU végrehajtási határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(7)

E célkitűzések teljesítése érdekében helyénvaló aktualizálni a 2014/895/EU végrehajtási határozatban megadott jelentéstételi űrlapot, amelyet a tagállamoknak a 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében felsorolt, az üzemekre vonatkozó információk szolgáltatásához kell használniuk. Ezért a 2014/895/EU végrehajtási határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

| (8) | A 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében, illetve 21. cikkének (4) bekezdésében említett két, az EEA által kidolgozandó adatbázisnak 2025. december 31-ig el kell készülnie. A szóban forgó irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk jelentése tehát csak az említett időpontot követően kezdődhet meg. |
| --- | --- |

(8)

A 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében, illetve 21. cikkének (4) bekezdésében említett két, az EEA által kidolgozandó adatbázisnak 2025. december 31-ig el kell készülnie. A szóban forgó irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk jelentése tehát csak az említett időpontot követően kezdődhet meg.

| (9) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/18/EU irányelv 27. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/18/EU irányelv 27. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség a Bizottság nevében létrehozza és naprakészen tartja a 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében és 21. cikkének (4) bekezdésében említett elektronikus adatbázisokat.

(2)   A 2012/18/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésével és 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban történő jelentéstételhez a tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett elektronikus adatbázisokat használják.

(3)   A tagállamok a 2012/18/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében felsorolt, az üzemekre vonatkozó információkat az e határozat mellékletében meghatározott jelentéstételi űrlap felhasználásával szolgáltatják.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e cikk (3) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott információk rendszeresen frissüljenek.

2. cikk

A 2014/895/EU végrehajtási határozat 2025. december 31-én hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra való hivatkozásokként kell értelmezni.

3. cikk

Az 1. cikk (1) bekezdése 2023. január 1-jétől alkalmazandó.

Az 1. cikk (2)–(4) bekezdése 2026. január 1-jétől alkalmazandó.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 31-én.

a Bizottság részéről

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 197., 2012.7.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009/10/EK határozata (2008. december 2.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK irányelv szerinti súlyos balesetek jelentésére szolgáló adatlapról (HL L 6., 2009.1.10., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014/895/EU végrehajtási határozata (2014. december 10.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében említett információk közlése formátumának megállapításáról (HL L 355., 2014.12.12., 51. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 401/2009/EK rendelete (2009. április 23.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról (HL L 126., 2009.5.21., 13. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 166/2006/EK rendelete (2006. január 18.) az Európai szennyező anyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2018/1135 végrehajtási határozata (2018. augusztus 10.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról való jelentéstétel céljából a tagállamok által benyújtandó információk típusának és formátumának, valamint a jelentéstétel gyakoriságának meghatározásáról (HL L 205., 2018.8.14., 40. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2019/1741 végrehajtási határozata (2019. szeptember 23.) az Európai szennyező anyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jelentéstétel céljából végzendő tagállami adatszolgáltatás formátumának és gyakoriságának meghatározásáról (HL L 267., 2019.10.21., 3. o.).

9

---

MELLÉKLET

A 2012/18/EU rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentéstétel céljából végzendő tagállami adatszolgáltatás űrlapjának meghatározása

Megjegyzés:

| – | A csillaggal jelölt mezők kitöltése kötelező. |
| --- | --- |

–

| – | A csillaggal nem megjelölt mezők multiplicitása az INSPIRE keretében 0-1, ezért ezek nem kötelező mezők. |
| --- | --- |

–

| – | A bizalmas adatokat valamennyi adattípus esetében meg kell jelölni, és minden esetben meg kell adni az adatszolgáltatás megtagadásának a 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 4. cikkével összhangban lévő indokait. |
| --- | --- |

–

| 1. | Háttér-információk |
| --- | --- |
| Típus | Formátum |
| 1.1. | Országazonosító* | Annak az országnak az azonosítója, ahol a jelentésben szereplő üzem található. |
| 1.2. | Jelentéstételi év* | A jelentés tárgyát képező naptári év. |
| 2. | Az üzem tekintetében illetékes hatóságra vonatkozó információk |
| Típus | Formátum |
| 2.1. | Az illetékes hatóság megnevezése* | |
| 2.2. | Az illetékes hatóság címe* | A postacím, amelyet a házszám, az utcanév, a település neve, az irányítószám és az ország neve határoz meg. |
| 2.3. | Az illetékes hatóság e-mail-címe* | |
| 2.4. | Az illetékes hatóság telefonszáma* | |
| 2.5. | Megjegyzések | A felhasználó esetleges megjegyzései a jelentéstevő illetékes hatósággal kapcsolatban. |
| 3. | Információk abban az esetben, ha a Seveso-üzem egy „termelési telephely” (2) része, vagy megegyezik azzal. |
| Típus | Formátum |
| 3.1. | InspireId* | A „termelési telephelynek” a 2007/2/EK irányelv követelményei szerinti egyedi azonosítója. |
| 3.2. | ThematicId | A „termelési telephely” tematikus objektumazonosítója. |
| 3.3. | Geometria* | Földrajzi szélesség és hosszúság (koordináták a termelési telephely megközelítő középpontjának meghatározásához), az ETRS89 (2D)-EPSG:4258 koordináta-referenciarendszerre való hivatkozással, 5 tizedesjegy pontossággal. |
| 3.4. | A termelési telephely neve* | A termelési telephely hivatalos megnevezése, a megjelölésére használt tulajdonnév vagy hagyományos megnevezés. |
| 4. | A Seveso-üzemre vonatkozó információk |
| Típus | Formátum |
| 4.1. | InspireId* | Az üzemnek (3) a 2007/2/EK irányelv követelményei szerinti egyedi azonosítója. |
| 4.2. | ThematicId | A termelő létesítmény tematikus objektumazonosítója. |
| 4.3. | A Seveso-üzem szintje* | Annak feltüntetése, hogy a 2012/18/EU irányelv I. melléklete szerinti alsó vagy felső küszöbértékű üzemről van-e szó. |
| 4.4. | Státusz* | Az üzem működési állapota (működő, használaton kívüli, leállított). |
| 4.5. | Az üzem neve* | Az üzem hivatalos megnevezése, a megjelölésére használt tulajdonnév vagy hagyományos megnevezés. |
| 4.6. | Az anyavállalat neve | Az anyavállalat az a társaság, amely az üzemet működtető társaságot tulajdonolja vagy ellenőrzi (például úgy, hogy a társaság részvénytőkéjének több mint 50 %-át birtokolja, vagy a részvényesek vagy tagok szavazati jogainak többségével rendelkezik) – lásd a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4). |
| 4.7. | Az üzem címe* | Az üzem postacíme, amelyet a házszám, az utcanév, a település neve, az irányítószám és az ország neve határoz meg. |
| 4.8. | Geometria* | Földrajzi szélesség és hosszúság (koordináták az üzem megközelítő középpontjának meghatározásához), az ETRS89 (2D)-EPSG:4258 koordináta-referenciarendszerre való hivatkozással, 5 tizedesjegy pontossággal. |
| 4.9. | Ágazattípus az Eurostat NACE-osztályozása szerint.
  (Amennyiben egy üzemhez több NACE-kód is tartozik, meg kell különböztetni az elsődleges tevékenységet a másodlagos tevékenységektől.) | NACE-kód: A NACE az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere. A NACE-kód hat számjegyből áll. A felhasználónak a Seveso-üzemet a SPIRS-kódok mellett vagy azok helyett a NACE osztályozási rendszer szerint kell megjelölnie, a NACE-kód első 4 számjegyének megadásával. |
| 4.10. | Ágazattípus a SPIRS-kód szerint.
  Opcionálisan másodlagos ágazati kategória is választható a veszély jellegének részletesebb meghatározása céljából.
  (Amennyiben egy üzemhez több SPIRS-kód is tartozik, meg kell különböztetni az elsődleges tevékenységet a másodlagos tevékenységektől.) | A felhasználónak lehetősége van a SPIRS-kód bejelentésére.
  Az ágazattípust a SPIRS-kódok szerint kell jelölni:






  (1) | Mezőgazdaság |

1.

Háttér-információk

Típus

Formátum

1.1.

Országazonosító*

Annak az országnak az azonosítója, ahol a jelentésben szereplő üzem található.

1.2.

Jelentéstételi év*

A jelentés tárgyát képező naptári év.

2.

Az üzem tekintetében illetékes hatóságra vonatkozó információk

Típus

Formátum

2.1.

Az illetékes hatóság megnevezése*

2.2.

Az illetékes hatóság címe*

A postacím, amelyet a házszám, az utcanév, a település neve, az irányítószám és az ország neve határoz meg.

2.3.

Az illetékes hatóság e-mail-címe*

2.4.

Az illetékes hatóság telefonszáma*

2.5.

Megjegyzések

A felhasználó esetleges megjegyzései a jelentéstevő illetékes hatósággal kapcsolatban.

3.

Információk abban az esetben, ha a Seveso-üzem egy „termelési telephely” (2) része, vagy megegyezik azzal.

Típus

Formátum

3.1.

InspireId*

A „termelési telephelynek” a 2007/2/EK irányelv követelményei szerinti egyedi azonosítója.

3.2.

ThematicId

A „termelési telephely” tematikus objektumazonosítója.

3.3.

Geometria*

Földrajzi szélesség és hosszúság (koordináták a termelési telephely megközelítő középpontjának meghatározásához), az ETRS89 (2D)-EPSG:4258 koordináta-referenciarendszerre való hivatkozással, 5 tizedesjegy pontossággal.

3.4.

A termelési telephely neve*

A termelési telephely hivatalos megnevezése, a megjelölésére használt tulajdonnév vagy hagyományos megnevezés.

4.

A Seveso-üzemre vonatkozó információk

Típus

Formátum

4.1.

InspireId*

Az üzemnek (3) a 2007/2/EK irányelv követelményei szerinti egyedi azonosítója.

4.2.

ThematicId

A termelő létesítmény tematikus objektumazonosítója.

4.3.

A Seveso-üzem szintje*

Annak feltüntetése, hogy a 2012/18/EU irányelv I. melléklete szerinti alsó vagy felső küszöbértékű üzemről van-e szó.

4.4.

Státusz*

Az üzem működési állapota (működő, használaton kívüli, leállított).

4.5.

Az üzem neve*

Az üzem hivatalos megnevezése, a megjelölésére használt tulajdonnév vagy hagyományos megnevezés.

4.6.

Az anyavállalat neve

Az anyavállalat az a társaság, amely az üzemet működtető társaságot tulajdonolja vagy ellenőrzi (például úgy, hogy a társaság részvénytőkéjének több mint 50 %-át birtokolja, vagy a részvényesek vagy tagok szavazati jogainak többségével rendelkezik) – lásd a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4).

4.7.

Az üzem címe*

Az üzem postacíme, amelyet a házszám, az utcanév, a település neve, az irányítószám és az ország neve határoz meg.

4.8.

Geometria*

Földrajzi szélesség és hosszúság (koordináták az üzem megközelítő középpontjának meghatározásához), az ETRS89 (2D)-EPSG:4258 koordináta-referenciarendszerre való hivatkozással, 5 tizedesjegy pontossággal.

4.9.

Ágazattípus az Eurostat NACE-osztályozása szerint.

(Amennyiben egy üzemhez több NACE-kód is tartozik, meg kell különböztetni az elsődleges tevékenységet a másodlagos tevékenységektől.)

NACE-kód: A NACE az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere. A NACE-kód hat számjegyből áll. A felhasználónak a Seveso-üzemet a SPIRS-kódok mellett vagy azok helyett a NACE osztályozási rendszer szerint kell megjelölnie, a NACE-kód első 4 számjegyének megadásával.

4.10.

Ágazattípus a SPIRS-kód szerint.

Opcionálisan másodlagos ágazati kategória is választható a veszély jellegének részletesebb meghatározása céljából.

(Amennyiben egy üzemhez több SPIRS-kód is tartozik, meg kell különböztetni az elsődleges tevékenységet a másodlagos tevékenységektől.)

A felhasználónak lehetősége van a SPIRS-kód bejelentésére.

Az ágazattípust a SPIRS-kódok szerint kell jelölni:

(1)

Mezőgazdaság

| (2) | Szabadidős és sporttevékenységek (pl. jégpálya) |
| --- | --- |

(2)

Szabadidős és sporttevékenységek (pl. jégpálya)

| (3) | Bányászati tevékenységek (a dúsítási maradék feldolgozása és fiziko-kémiai folyamatok) |
| --- | --- |

(3)

Bányászati tevékenységek (a dúsítási maradék feldolgozása és fiziko-kémiai folyamatok)

| (4) | Fémek feldolgozása |
| --- | --- |

(4)

Fémek feldolgozása

| (5) | Vasfémfeldolgozás (öntödék, olvasztás stb.) |
| --- | --- |

(5)

Vasfémfeldolgozás (öntödék, olvasztás stb.)

| (6) | Színesfémek feldolgozása (öntödék, olvasztás stb.) |
| --- | --- |

(6)

Színesfémek feldolgozása (öntödék, olvasztás stb.)

| (7) | Fémek feldolgozása elektrolitos vagy kémiai folyamatok alkalmazásával |
| --- | --- |

(7)

Fémek feldolgozása elektrolitos vagy kémiai folyamatok alkalmazásával

| (8) | Petrolkémiai finomítás/olajfinomítók |
| --- | --- |

(8)

Petrolkémiai finomítás/olajfinomítók

| (9) | Villamosenergia-termelés, -ellátás és -elosztás |
| --- | --- |

(9)

Villamosenergia-termelés, -ellátás és -elosztás

| (10) | Tüzelőanyag-tárolás (beleértve a fűtést, a kiskereskedelmi értékesítést stb.) |
| --- | --- |

(10)

Tüzelőanyag-tárolás (beleértve a fűtést, a kiskereskedelmi értékesítést stb.)

| (11) | Robbanóanyagok gyártása, megsemmisítése és tárolása |
| --- | --- |

(11)

Robbanóanyagok gyártása, megsemmisítése és tárolása

| (12) | Tűzijáték-gyártás és tárolás |
| --- | --- |

(12)

Tűzijáték-gyártás és tárolás

| (13) | LPG-gyártás, -palackozás és nagy tömegben történő elosztás |
| --- | --- |

(13)

LPG-gyártás, -palackozás és nagy tömegben történő elosztás

| (14) | LPG-tárolás |
| --- | --- |

(14)

LPG-tárolás

| (15) | LNG (cseppfolyósított földgáz) -tárolás és -elosztás |
| --- | --- |

(15)

LNG (cseppfolyósított földgáz) -tárolás és -elosztás

| (16) | Nagykereskedelmi és kiskereskedelmi tárolás és forgalmazás (a cseppfolyós PB-gáz kivételével) |
| --- | --- |

(16)

Nagykereskedelmi és kiskereskedelmi tárolás és forgalmazás (a cseppfolyós PB-gáz kivételével)

| (17) | Kártevőirtó szerek, biocidok és gombaölő szerek gyártása és tárolása |
| --- | --- |

(17)

Kártevőirtó szerek, biocidok és gombaölő szerek gyártása és tárolása

| (18) | Műtrágyák gyártása és tárolása |
| --- | --- |

(18)

Műtrágyák gyártása és tárolása

| (19) | Gyógyszergyártás |
| --- | --- |

(19)

Gyógyszergyártás

| (20) | Hulladéktárolás, -kezelés és ártalmatlanítás |
| --- | --- |

(20)

Hulladéktárolás, -kezelés és ártalmatlanítás

| (21) | Víz és szennyvíz (gyűjtés, ellátás és kezelés) |
| --- | --- |

(21)

Víz és szennyvíz (gyűjtés, ellátás és kezelés)

| (22) | Vegyipari berendezések |
| --- | --- |

(22)

Vegyipari berendezések

| (23) | Szerves vegyi alapanyagok gyártása |
| --- | --- |

(23)

Szerves vegyi alapanyagok gyártása

| (24) | Műanyag- és gumigyártás |
| --- | --- |

(24)

Műanyag- és gumigyártás

| (25) | Papírrost és papír előállítása és gyártása |
| --- | --- |

(25)

Papírrost és papír előállítása és gyártása

| (26) | Faanyagok kezelése és bútorok |
| --- | --- |

(26)

Faanyagok kezelése és bútorok

| (27) | Textilgyártás és -kezelés |
| --- | --- |

(27)

Textilgyártás és -kezelés

| (28) | Élelmiszer-ipari termékek és italok gyártása |
| --- | --- |

(28)

Élelmiszer-ipari termékek és italok gyártása

| (29) | Általános építés, gyártás és összeszerelés |
| --- | --- |

(29)

Általános építés, gyártás és összeszerelés

| (30) | Hajóépítés, -bontás, -javítás |
| --- | --- |

(30)

Hajóépítés, -bontás, -javítás

| (31) | Építőipari és mélyépítési munkálatok |
| --- | --- |

(31)

Építőipari és mélyépítési munkálatok

| (32) | Kerámia (tégla, kerámia, üveg, cement stb.) |
| --- | --- |

(32)

Kerámia (tégla, kerámia, üveg, cement stb.)

| (33) | Üveggyártás |
| --- | --- |

(33)

Üveggyártás

| (34) | Cement-, mész- és gipszgyártás |
| --- | --- |

(34)

Cement-, mész- és gipszgyártás

| (35) | Elektronika és a villamos ipar |
| --- | --- |

(35)

Elektronika és a villamos ipar

| (36) | Árukezelési és szállítmányozási központok (kikötők, repülőterek, kamionparkolók, rendező pályaudvarok stb.) |
| --- | --- |

(36)

Árukezelési és szállítmányozási központok (kikötők, repülőterek, kamionparkolók, rendező pályaudvarok stb.)

| (37) | Gyógyítás, kutatás, oktatás (beleértve a kórházakat, egyetemeket stb.) |
| --- | --- |

(37)

Gyógyítás, kutatás, oktatás (beleértve a kórházakat, egyetemeket stb.)

| (38) | Általános vegyipari gyártás (a jegyzékben másképp meghatározottak kivételével) |
| --- | --- |

(38)

Általános vegyipari gyártás (a jegyzékben másképp meghatározottak kivételével)

| (39) | Egyéb tevékenység (a jegyzékben másképp meghatározottak kivételével). |
| --- | --- |

(39)

Egyéb tevékenység (a jegyzékben másképp meghatározottak kivételével).

Másodlagos tevékenységek:

| (40) | Biogáz előállítása, tárolása és kezelése |
| --- | --- |

(40)

Biogáz előállítása, tárolása és kezelése

| (41) | Műszaki gázok előállítása, tárolása és kezelése (a leggyakrabban használtak, például az oxigén, a klór, az ammónia, a foszfor, az acetilén stb. szerepeltethetők a jegyzékben) |
| --- | --- |

(41)

Műszaki gázok előállítása, tárolása és kezelése (a leggyakrabban használtak, például az oxigén, a klór, az ammónia, a foszfor, az acetilén stb. szerepeltethetők a jegyzékben)

| (42) | Hidrogén előállítása, tárolása és kezelése |
| --- | --- |

(42)

Hidrogén előállítása, tárolása és kezelése

| (43) | Nátrium előállítása, tárolása és kezelése |
| --- | --- |

(43)

Nátrium előállítása, tárolása és kezelése

| (44) | Lítium előállítása, tárolása és kezelése |
| --- | --- |

(44)

Lítium előállítása, tárolása és kezelése

| (45) | Kálium előállítása, tárolása és kezelése |
| --- | --- |

(45)

Kálium előállítása, tárolása és kezelése

4.11.

A lakosságnak szóló információkat tartalmazó honlapra mutató link*

Az a honlapcím, ahol a 2012/18/EU irányelv 14. cikkében (Nyilvános tájékoztatás) előírt információk találhatók.

4.12.

Az általános honlapra mutató link

4.13.

A legutóbbi ellenőrzés időpontja (5)

4.14.

A legutóbbi ellenőrzés következtetéseire mutató link

4.15.

Megjegyzések

5.

Az üzemben kezelt anyagok

Típus

Formátum

5.1.

| | Anyag(ok) |
| --- | --- |

Anyag(ok)

Közhasználatú név vagy generikus név vagy veszélyességi besorolás

5.2.

| | CAS-szám |
| --- | --- |

CAS-szám

A CAS nyilvántartási szám egy egyedi numerikus azonosító, amely egyetlen anyaghoz tartozik, nincs kémiai jelentősége, azonban az adott vegyi anyaggal kapcsolatban rengeteg információra utal. Legfeljebb 10 számjegyből áll, kötőjelekkel három részre osztva. (http://www.cas.org/content/chemical-substances)

5.3.

| | Mennyiség(ek) |
| --- | --- |

Mennyiség(ek)

A Seveso-besorolást indokló egyes veszélyes anyagok mennyisége tonnában megadva.

5.4.

| | Fizikai tulajdonságok |
| --- | --- |

Fizikai tulajdonságok

Tárolási feltételek, amelyek mellett az anyag megmarad, mint például halmazállapot (szilárd, folyékony, gáz), szemcsézettség (por, pellet stb.), nyomás, hőmérséklet stb.

5.5.

| | Megjegyzések az anyagról |
| --- | --- |

Megjegyzések az anyagról

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (2003. január 28.) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 41., 2003.2.14., 26. o.).

(2)  
  „Termelési telephely” a 166/2006/EK rendelet vagy a 2012/18/EU irányelv hatálya alá tartozó és az 1253/2013/EU rendelet IV. mellékletének 8.2.4. pontjában meghatározottak szerinti:
  „meghatározott földrajzi helyen lévő teljes földterület, amelyen a termelő létesítmény volt, van vagy az elképzelések szerint lesz. Ide értendő minden infrastruktúra, felszerelés és anyag”
  .

(3)  Az e határozatban előírt jelentéstétel alkalmazásában az „üzem” az 1089/2010/EU rendelet IV. mellékletének 8.2.1. pontjában meghatározott „termelő létesítménynek” felel meg.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

(5)  A 2012/18/EU irányelv 3. cikkének 19. pontjában található fogalommeghatározás szerint.

---

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1980 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. október 19.)

az InvestEU portál létrehozásáról és technikai jellemzőinek meghatározásáról szóló (EU) 2021/626 végrehajtási határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról szóló (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikkére,

mivel:

| (1) | Az InvestEU portál létrehozásáról szóló (EU) 2021/626 bizottsági végrehajtási határozatot (2) módosítani kell annak érdekében, hogy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államaiból származó projekteket közzé lehessen tenni az InvestEU portálon. |
| --- | --- |

(1)

Az InvestEU portál létrehozásáról szóló (EU) 2021/626 bizottsági végrehajtási határozatot (2) módosítani kell annak érdekében, hogy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államaiból származó projekteket közzé lehessen tenni az InvestEU portálon.

| (2) | Az (EU) 2021/626 végrehajtási határozatot módosítani kell az InvestEU portálon való közzétételre jogosult projektek futamidejének pontosítása érdekében is, |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/626 végrehajtási határozatot módosítani kell az InvestEU portálon való közzétételre jogosult projektek futamidejének pontosítása érdekében is,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2021/626 végrehajtási határozat 2. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a projekt helyszíne az Unió, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) valamely állama vagy a Szerződés II. mellékletében meghatározott, valamely tagállamhoz kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület. Határon átnyúló projekt esetében a projektvégrehajtás lényegi részére az Unióban, az EFTA-államokban vagy a Szerződés II. mellékletében meghatározott, valamely tagállamhoz kapcsolódó tengerentúli országban vagy területen kerül sor;”. |
| --- | --- | --- |

1.

Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a projekt helyszíne az Unió, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) valamely állama vagy a Szerződés II. mellékletében meghatározott, valamely tagállamhoz kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület. Határon átnyúló projekt esetében a projektvégrehajtás lényegi részére az Unióban, az EFTA-államokban vagy a Szerződés II. mellékletében meghatározott, valamely tagállamhoz kapcsolódó tengerentúli országban vagy területen kerül sor;”.

| 2. | A g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | a projekt végrehajtása már megkezdődött, vagy az InvestEU portálra történő benyújtás időpontjától számított három éven belül várhatóan megkezdődik;”. |
| --- | --- | --- |

2.

A g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

a projekt végrehajtása már megkezdődött, vagy az InvestEU portálra történő benyújtás időpontjától számított három éven belül várhatóan megkezdődik;”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. október 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 107., 2021.3.26., 30. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/626 végrehajtási határozata (2021. április 14.) az InvestEU portál létrehozásáról és technikai jellemzőinek meghatározásáról (HL L 131., 2021.4.16., 183. o.).

2

---

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/22

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2022/1981 HATÁROZATA

(2022. október 10.)

a Központi Bankok Európai Rendszere szolgáltatásainak az illetékes hatóságok általi igénybevételéről (EKB/2022/33)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (6) bekezdésére és 132. cikkére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 34. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, 6. cikke (7) bekezdésével együtt,

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) szolgáltatásait annak érdekében nyújtják a KBER-en belüli központi bankoknak, hogy közvetetten támogassák a feladataik ellátását. A KBER szolgáltatásait egy vagy több központi bank (a továbbiakban: szolgáltató központi bank) fejleszti, üzemelteti és tartja fenn, és a KBER egy bizottsága irányítja. A KBER szolgáltatásait a részt vevő központi bankok (a továbbiakban: részt vevő központi bankok) finanszírozzák, amelyek hozzájárulásait a Kormányzótanács által jóváhagyott pénzügyi keretek határozzák meg. A részt vevő központi bankok jogait és kötelezettségeit az Európai Központi Bank (EKB) jogi aktusaiban határozzák meg, amint az a KBER nyilvános kulcsú infrastruktúrája (KBER-PKI) esetében is történt, és/vagy a részt vevő központi bankok közötti megállapodásokban. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) szolgáltatásait annak érdekében nyújtják a KBER-en belüli központi bankoknak, hogy közvetetten támogassák a feladataik ellátását. A KBER szolgáltatásait egy vagy több központi bank (a továbbiakban: szolgáltató központi bank) fejleszti, üzemelteti és tartja fenn, és a KBER egy bizottsága irányítja. A KBER szolgáltatásait a részt vevő központi bankok (a továbbiakban: részt vevő központi bankok) finanszírozzák, amelyek hozzájárulásait a Kormányzótanács által jóváhagyott pénzügyi keretek határozzák meg. A részt vevő központi bankok jogait és kötelezettségeit az Európai Központi Bank (EKB) jogi aktusaiban határozzák meg, amint az a KBER nyilvános kulcsú infrastruktúrája (KBER-PKI) esetében is történt, és/vagy a részt vevő központi bankok közötti megállapodásokban.

| (2) | Az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) zavartalan, hatékony és következetes működéséhez szükséges, hogy az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok között az SSM keretében történő együttműködés gyakorlati szabályai magukban foglaljanak a KBER szolgáltatásainak az illetékes nemzeti hatóságok által az 1024/2013/EU rendelet alapján fennálló feladataik ellátása érdekében történő igénybevételére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) zavartalan, hatékony és következetes működéséhez szükséges, hogy az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok között az SSM keretében történő együttműködés gyakorlati szabályai magukban foglaljanak a KBER szolgáltatásainak az illetékes nemzeti hatóságok által az 1024/2013/EU rendelet alapján fennálló feladataik ellátása érdekében történő igénybevételére vonatkozó szabályokat.

| (3) | Az (EU) 2022/1982 európai központi banki határozat (EKB/2022/34) (2) értelmében az illetékes hatóságok az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladataik ellátása érdekében a KBER-rel, valamint egymással történő együttműködés céljából igénybe vehetik a KBER szolgáltatásait. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2022/1982 európai központi banki határozat (EKB/2022/34) (2) értelmében az illetékes hatóságok az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladataik ellátása érdekében a KBER-rel, valamint egymással történő együttműködés céljából igénybe vehetik a KBER szolgáltatásait.

| (4) | A KBER azon szolgáltatásait, amelyeket elérhetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára, a következők kimerítő felsorolása révén kell meghatározni: a) a KBER azon szolgáltatásai, amelyeknek az SSM keretében fennálló feladataik céljára történő igénybevételét valamennyi illetékes hatóság számára elő kell írni az SSM hatékony és következetes működésének biztosítása érdekében, és b) a KBER azon szolgáltatásai, amelyeknek az SSM keretében fennálló feladataik ellátása céljából önkéntes alapon történő igénybevételéről az illetékes hatóságok dönthetnek. |
| --- | --- |

(4)

A KBER azon szolgáltatásait, amelyeket elérhetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára, a következők kimerítő felsorolása révén kell meghatározni: a) a KBER azon szolgáltatásai, amelyeknek az SSM keretében fennálló feladataik céljára történő igénybevételét valamennyi illetékes hatóság számára elő kell írni az SSM hatékony és következetes működésének biztosítása érdekében, és b) a KBER azon szolgáltatásai, amelyeknek az SSM keretében fennálló feladataik ellátása céljából önkéntes alapon történő igénybevételéről az illetékes hatóságok dönthetnek.

| (5) | Azon illetékes hatóságoknak, amelyek az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladataik ellátása során igénybe veszik a KBER szolgáltatásait, be kell tartaniuk a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, figyelembe véve, hogy az illetékes hatóságok nem részesei a KBER irányítási keretrendszerének. Az illetékes hatóságoknak így különösen egy meghatározott költségtérítési keretrendszernek megfelelően hozzá kell járulniuk a KBER érintett szolgáltatásai fejlesztésének és üzemeltetésének költségeihez, amely keretrendszernek költségmegosztási kulcson kell alapulnia. Az illetékes hatóságoknak nem kell részvételi nyilatkozatot benyújtaniuk a KBER azon szolgáltatásai tekintetében, amelyeket igénybe kell venniük, de eleget kell tenniük az ilyen szolgáltatások tekintetében e határozatban meghatározott követelményeknek, |
| --- | --- |

(5)

Azon illetékes hatóságoknak, amelyek az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladataik ellátása során igénybe veszik a KBER szolgáltatásait, be kell tartaniuk a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, figyelembe véve, hogy az illetékes hatóságok nem részesei a KBER irányítási keretrendszerének. Az illetékes hatóságoknak így különösen egy meghatározott költségtérítési keretrendszernek megfelelően hozzá kell járulniuk a KBER érintett szolgáltatásai fejlesztésének és üzemeltetésének költségeihez, amely keretrendszernek költségmegosztási kulcson kell alapulnia. Az illetékes hatóságoknak nem kell részvételi nyilatkozatot benyújtaniuk a KBER azon szolgáltatásai tekintetében, amelyeket igénybe kell venniük, de eleget kell tenniük az ilyen szolgáltatások tekintetében e határozatban meghatározott követelményeknek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „illetékes hatóság”: valamely illetékes nemzeti hatóság vagy az Európai Központi Bank (EKB); |
| --- | --- |

1.

„illetékes hatóság”: valamely illetékes nemzeti hatóság vagy az Európai Központi Bank (EKB);

| 2. | „illetékes nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóság, és e határozat alkalmazásában a hozzájuk rendelt felügyeleti feladatok tekintetében azok a nemzeti központi bankok is, amelyekhez a nemzeti jog meghatározott felügyeleti feladatokat rendelt és amelyek nem kijelölt illetékes nemzeti hatóságok; |
| --- | --- |

2.

„illetékes nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóság, és e határozat alkalmazásában a hozzájuk rendelt felügyeleti feladatok tekintetében azok a nemzeti központi bankok is, amelyekhez a nemzeti jog meghatározott felügyeleti feladatokat rendelt és amelyek nem kijelölt illetékes nemzeti hatóságok;

| 3. | „a KBER szolgáltatásai”: az I. és II. mellékletben felsorolt elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok, adatbázisok és szolgáltatások közül egy vagy több; |
| --- | --- |

3.

„a KBER szolgáltatásai”: az I. és II. mellékletben felsorolt elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok, adatbázisok és szolgáltatások közül egy vagy több;

| 4. | „szolgáltató központi bank”: a KBER valamelyik szolgáltatását fejlesztő, üzemeltető és fenntartó központi bank. |
| --- | --- |

4.

„szolgáltató központi bank”: a KBER valamelyik szolgáltatását fejlesztő, üzemeltető és fenntartó központi bank.

2. cikk

A KBER szolgáltatásainak az illetékes hatóságok általi igénybevétele

(1)   Az illetékes hatóságoknak az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladataik ellátása céljára igénybe kell venniük a KBER-nek az I. mellékletben felsorolt szolgáltatásait.

(2)   Az illetékes hatóságok az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladataik ellátása céljára igénybe vehetik a KBER-nek a II. mellékletben felsorolt szolgáltatásait.

(3)   A KBER II. mellékletben szereplő szolgáltatásainak igénybevételéről határozó illetékes hatóságok nyilatkozatot nyújtanak be a Kormányzótanácshoz, amellyel megerősítik részvételüket és elfogadják a kapcsolódó kötelezettségek betartását, ideértve a hozzájárulásaiknak közvetlenül a szolgáltató központi bank részére történő megfizetésére vonatkozó kötelezettséget a 3. cikknek megfelelően.

(4)   A KBER szolgáltatásait igénybe vevő illetékes hatóságok betartják a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, a részt vevő és a szolgáltató központi bankok közötti megállapodásokat is ideértve. A felek közötti megállapodások létrehozhatnak közvetlen szerződéses jogviszonyt a szolgáltató központi bankok és az illetékes hatóságok között.

(5)   Az I. mellékletben felsorolt szolgáltatások igénybevétele során az illetékes hatóságoknak meg kell felelniük a III. mellékletben meghatározott követelményeknek.

3. cikk

Pénzügyi rendelkezések

A KBER szolgáltatásait igénybe vevő illetékes hatóságok egy – az alkalmazandó megtérítési szabályok szerinti adott pénzügyi keretben tovább részletezett költségmegosztási kulcson alapuló – meghatározott megtérítési keretrendszernek megfelelően hozzájárulnak az adott KBER szolgáltatás fejlesztésének és üzemeltetésének költségeihez.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. október 10-én.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2022/1982 határozata (2022. október 10.) a Központi Bankok Európai Rendszere szolgáltatásainak az illetékes hatóságok és az együttműködő hatóságok általi igénybevételéről és az EKB/2013/1 határozat módosításáról (EKB/2022/34) (lásd e Hivatalos Lap 29 oldalát).

2

---

I. MELLÉKLET

A KBER azon szolgáltatásai, amelyeket az illetékes hatóságoknak igénybe kell venniük

| — | CoreNet3 |
| --- | --- |

—

CoreNet3

| — | Enterprise Service Bus (ESB) |
| --- | --- |

—

Enterprise Service Bus (ESB)

| — | Identity and Access Management Service (IAM) |
| --- | --- |

—

Identity and Access Management Service (IAM)

---

II. MELLÉKLET

A KBER azon szolgáltatásai, amelyeket az illetékes hatóságok igénybe vehetnek

| — | ESCB Teleconference System |
| --- | --- |

—

ESCB Teleconference System

| — | Secure ESCB Email (SEE) |
| --- | --- |

—

Secure ESCB Email (SEE)

| — | ESCB public key infrastructure (ESCB PKI) |
| --- | --- |

—

ESCB public key infrastructure (ESCB PKI)

| — | ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON) |
| --- | --- |

—

ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON)

| — | ENTM Modelling tool and repository (ENTM) |
| --- | --- |

—

ENTM Modelling tool and repository (ENTM)

---

III. MELLÉKLET

A KBER azon szolgáltatásaihoz kapcsolódó követelmények, amelyeket az illetékes hatóságoknak igénybe kell venniük

| 1. | Az illetékes hatóságoknak el kell látniuk a KBER megfelelő szolgáltatásában betöltött szerepüknek megfelelő feladat- és hatásköröket. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az illetékes hatóságoknak ki kell igazítaniuk belső rendszereiket és interfészeiket, hogy azok zökkenőmentesen működjenek a KBER szolgáltatásával. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az illetékes hatóságok felelősek minden olyan veszteségért vagy kárért, amely kötelezettségeik teljesítése során bármely szándékos vagy gondatlan tevékenységből és/vagy mulasztásból ered. A 2. és a 3. szint közötti megállapodásban meghatározott felelősségkorlátozások megfelelően alkalmazandók. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az illetékes hatóságokra hárul annak bizonyítása, hogy kötelezettségeik teljesítése során –ideértve a műszaki létesítmények üzemeltetését is – nem szegték meg az észszerű gondosságra vonatkozó kötelezettségüket. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az illetékes hatóság által harmadik feleknek történő kiszervezés, feladatátruházás vagy alvállalkozásba adás nem érinti az illetékes hatóság felelősségét.
  Az illetékes hatóságok csak az eurorendszerbeli központi bankok vagy adott esetben a KBER központi bankjainak kifejezett, előzetes és írásbeli hozzájárulása (vagy a 6. pontban foglaltak szerinti vélelmezett hozzájárulása) esetén szervezhetnek ki, ruházhatnak át vagy adhatnak alvállalkozásba harmadik félnek olyan feladatokat, amelyek lényeges hatással vannak vagy lehetnek az e mellékletben meghatározott követelményeknek való megfelelésre. Nincs szükség ilyen hozzájárulásra, ha a harmadik fél az érintett illetékes hatóság kapcsolt vállalkozása, és ha az illetékes hatóság jogai és kötelezettségei lényegében változatlanok maradnak. |
| --- | --- |

5.

Az illetékes hatóságok csak az eurorendszerbeli központi bankok vagy adott esetben a KBER központi bankjainak kifejezett, előzetes és írásbeli hozzájárulása (vagy a 6. pontban foglaltak szerinti vélelmezett hozzájárulása) esetén szervezhetnek ki, ruházhatnak át vagy adhatnak alvállalkozásba harmadik félnek olyan feladatokat, amelyek lényeges hatással vannak vagy lehetnek az e mellékletben meghatározott követelményeknek való megfelelésre. Nincs szükség ilyen hozzájárulásra, ha a harmadik fél az érintett illetékes hatóság kapcsolt vállalkozása, és ha az illetékes hatóság jogai és kötelezettségei lényegében változatlanok maradnak.

| 6. | Az illetékes hatóságoknak az 5. pontban említett bármely tervezett kiszervezésről, feladatátruházásról vagy alvállalkozásba adásról észszerű előzetes értesítést kell küldeniük, és részletezniük kell az ilyen kiszervezésre, feladatátruházásra vagy alvállalkozásba adásra alkalmazni javasolt követelményeket.
  Az illetékes KBER-bizottságnak az 5. pont szerinti hozzájárulás iránti kérelemre a tervezett kiszervezésről, feladatátruházásról vagy alvállalkozásba adásról szóló értesítés beérkezésétől számított két hónapon belül válaszolnia kell. A hozzájárulás megadásának megtagadásához csatolni kell az elutasítás indokait. Ha az illetékes hatóság a két hónapos határidőn belül nem kap választ, kéréséről még egyszer értesítheti az illetékes KBER-bizottságot. Az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak egy további hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljanak a második értesítésre. Amennyiben az említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy az illetékes hatóság megkapta a hozzájárulást a kiszervezéshez, feladatátruházáshoz vagy alvállalkozásba adáshoz. |
| --- | --- |

6.

Az illetékes KBER-bizottságnak az 5. pont szerinti hozzájárulás iránti kérelemre a tervezett kiszervezésről, feladatátruházásról vagy alvállalkozásba adásról szóló értesítés beérkezésétől számított két hónapon belül válaszolnia kell. A hozzájárulás megadásának megtagadásához csatolni kell az elutasítás indokait. Ha az illetékes hatóság a két hónapos határidőn belül nem kap választ, kéréséről még egyszer értesítheti az illetékes KBER-bizottságot. Az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak egy további hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljanak a második értesítésre. Amennyiben az említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy az illetékes hatóság megkapta a hozzájárulást a kiszervezéshez, feladatátruházáshoz vagy alvállalkozásba adáshoz.

| 7. | Az illetékes hatóságoknak bizalmasan kell kezelniük minden olyan érzékeny, titkos vagy bizalmas információt és know-how-t (függetlenül attól, hogy az ilyen információ kereskedelmi, pénzügyi, szabályozási, műszaki vagy egyéb jellegű), amely ilyenként van megjelölve, és amely a szolgáltató központi bank és/vagy más KBER központi bankok/eurorendszerbeli központi bankok tulajdonát képezi, és az érintett központi bank(ok) kifejezett, előzetes és írásbeli hozzájárulása nélkül nem közölhet ilyen információt harmadik féllel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az illetékes hatóságoknak a 7. pontban említett információkhoz vagy know-how-hoz való hozzáférést az érintett műszaki személyzetükre kell korlátozniuk, és az ilyen hozzáférést csak egyértelmű operatív igény esetén lehet gyakorolni. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak megakadályozására, hogy az érintett műszaki személyzeten kívül más személyek is hozzáférjenek az ilyen bizalmas információkhoz vagy know-how-hoz. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Abban a kivételes esetben, ha a KBER szolgáltatásának igénybevétele személyes adatok illetékes hatóság általi kezelésével jár, az illetékes hatóságnak meg kell felelnie az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályoknak. Az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak meg kell határozniuk a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit. A személyes adatok kezelésével kapcsolatban az illetékes hatóságnak és az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak olyan szerződés megkötésére kell törekedniük, amely tisztázza az adatkezelő és az adatfeldolgozó közötti kapcsolat szükséges szempontjait.
  Amennyiben azt az általa végzett személyesadat-kezelésre alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok előírják, az illetékes hatóságnak be kell jelentenie az illetékes adatvédelmi hatóságoknak a KBER vonatkozó szolgáltatásával összefüggő személyesadat-kezelést. |
| --- | --- |

10.

Amennyiben azt az általa végzett személyesadat-kezelésre alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok előírják, az illetékes hatóságnak be kell jelentenie az illetékes adatvédelmi hatóságoknak a KBER vonatkozó szolgáltatásával összefüggő személyesadat-kezelést.

| 11. | A személyes adatokhoz csak azok kaphatnak hozzáférést, akiknek feladataik ellátásához és a KBER vonatkozó szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez szükségük van az ismeretekre. |
| --- | --- |

11.

---

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/29

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2022/1982 HATÁROZATA

(2022. október 10.)

a Központi Bankok Európai Rendszere szolgáltatásainak az illetékes hatóságok és az együttműködő hatóságok általi igénybevételéről és az EKB/2013/1 határozat módosításáról (EKB/2022/34)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikkére, valamint 132. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 3.1., 12.3. és 34. cikkével összefüggésben értelmezett 12.1. cikkére,

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) szolgáltatásait annak érdekében nyújtják a KBER-en belüli központi bankoknak, hogy közvetetten támogassák feladataik ellátását. A KBER szolgáltatásait egy vagy több központi bank (a továbbiakban: szolgáltató központi bank) fejleszti, üzemelteti és tartja fenn, és a KBER egy bizottsága (a továbbiakban: rendszertulajdonos bizottság) irányítja. A KBER szolgáltatásait a KBER-ben részt vevő központi bankok (a továbbiakban: részt vevő központi bankok) finanszírozzák, amelyek hozzájárulásait a Kormányzótanács által jóváhagyott pénzügyi keretek határozzák meg. A részt vevő központi bankok jogait és kötelezettségeit az Európai Központi Bank (EKB) jogi aktusaiban határozzák meg, amint az a KBER nyilvános kulcsú infrastruktúrája (KBER-PKI) esetében is történt, és/vagy a részt vevő központi bankok közötti megállapodásokban. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) szolgáltatásait annak érdekében nyújtják a KBER-en belüli központi bankoknak, hogy közvetetten támogassák feladataik ellátását. A KBER szolgáltatásait egy vagy több központi bank (a továbbiakban: szolgáltató központi bank) fejleszti, üzemelteti és tartja fenn, és a KBER egy bizottsága (a továbbiakban: rendszertulajdonos bizottság) irányítja. A KBER szolgáltatásait a KBER-ben részt vevő központi bankok (a továbbiakban: részt vevő központi bankok) finanszírozzák, amelyek hozzájárulásait a Kormányzótanács által jóváhagyott pénzügyi keretek határozzák meg. A részt vevő központi bankok jogait és kötelezettségeit az Európai Központi Bank (EKB) jogi aktusaiban határozzák meg, amint az a KBER nyilvános kulcsú infrastruktúrája (KBER-PKI) esetében is történt, és/vagy a részt vevő központi bankok közötti megállapodásokban.

| (2) | A KBER egyes szolgáltatásainak nyújtására vonatkozó jogi keretrendszer jelenleg nem rendelkezik a szolgáltatások olyan felek általi használatáról, amelyek nem KBER-en belüli központi bankok. |
| --- | --- |

(2)

A KBER egyes szolgáltatásainak nyújtására vonatkozó jogi keretrendszer jelenleg nem rendelkezik a szolgáltatások olyan felek általi használatáról, amelyek nem KBER-en belüli központi bankok.

| (3) | A Kormányzótanács indokoltnak tartja lehetővé tenni az illetékes hatóságok számára azt, hogy a KBER-rel, valamint egymással történő együttműködés céljából igénybe vegyék ezeket a szolgáltatásokat annak érdekében, hogy ellássák a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése alapján az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (1) által létrehozott egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) szerinti feladataikat. |
| --- | --- |

(3)

A Kormányzótanács indokoltnak tartja lehetővé tenni az illetékes hatóságok számára azt, hogy a KBER-rel, valamint egymással történő együttműködés céljából igénybe vegyék ezeket a szolgáltatásokat annak érdekében, hogy ellássák a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése alapján az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (1) által létrehozott egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) szerinti feladataikat.

| (4) | Azon illetékes hatóságoknak, amelyek e célból igénybe veszik a KBER szolgáltatásait, be kell tartaniuk a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, figyelembe véve, hogy az illetékes hatóságok nem részesei a KBER irányítási keretrendszerének. Az illetékes hatóságoknak így különösen egy meghatározott költségtérítési keretrendszernek megfelelően hozzá kell járulniuk a szolgáltatások fejlesztésének és üzemeltetésének költségeihez, amely keretrendszernek költségmegosztási kulcson kell alapulnia. |
| --- | --- |

(4)

Azon illetékes hatóságoknak, amelyek e célból igénybe veszik a KBER szolgáltatásait, be kell tartaniuk a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, figyelembe véve, hogy az illetékes hatóságok nem részesei a KBER irányítási keretrendszerének. Az illetékes hatóságoknak így különösen egy meghatározott költségtérítési keretrendszernek megfelelően hozzá kell járulniuk a szolgáltatások fejlesztésének és üzemeltetésének költségeihez, amely keretrendszernek költségmegosztási kulcson kell alapulnia.

| (5) | A Kormányzótanács továbbá indokoltnak tartja lehetővé tenni az együttműködő hatóságok számára azt, hogy feladataik ellátása során, ideértve az EKB 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatait is, a KBER-rel vagy az SSM-mel történő együttműködés céljából igénybe vegyék ezeket a szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(5)

A Kormányzótanács továbbá indokoltnak tartja lehetővé tenni az együttműködő hatóságok számára azt, hogy feladataik ellátása során, ideértve az EKB 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatait is, a KBER-rel vagy az SSM-mel történő együttműködés céljából igénybe vegyék ezeket a szolgáltatásokat.

| (6) | A szolgáltatások igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságoknak be kell tartaniuk a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, figyelembe véve, hogy az együttműködő hatóságok nem részesei a KBER irányítási keretrendszerének. Amennyiben releváns, az együttműködő hatóságoknak egy meghatározott költségtérítési keretrendszernek megfelelően hozzá kell járulniuk a szolgáltatások fejlesztésének és üzemeltetésének költségeihez, amely keretrendszernek költségmegosztási kulcson kell alapulnia. |
| --- | --- |

(6)

A szolgáltatások igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságoknak be kell tartaniuk a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, figyelembe véve, hogy az együttműködő hatóságok nem részesei a KBER irányítási keretrendszerének. Amennyiben releváns, az együttműködő hatóságoknak egy meghatározott költségtérítési keretrendszernek megfelelően hozzá kell járulniuk a szolgáltatások fejlesztésének és üzemeltetésének költségeihez, amely keretrendszernek költségmegosztási kulcson kell alapulnia.

| (7) | Ezért a KBER azon szolgáltatásait, amelyeket elérhetővé kell tenni az illetékes hatóságok és az együttműködő hatóságok számára, olyan kimerítő felsorolást tartalmazó listára való hivatkozással kell meghatározni, amely tartalmazza a KBER azon szoltáltatásait, amelyek igénybevételét az illetékes hatóság számára elő kell írni, és azokat a szolgáltatásokat is, amelyeket igénybe vehetnek. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a KBER azon szolgáltatásait, amelyeket elérhetővé kell tenni az illetékes hatóságok és az együttműködő hatóságok számára, olyan kimerítő felsorolást tartalmazó listára való hivatkozással kell meghatározni, amely tartalmazza a KBER azon szoltáltatásait, amelyek igénybevételét az illetékes hatóság számára elő kell írni, és azokat a szolgáltatásokat is, amelyeket igénybe vehetnek.

| (8) | Módosítani kell továbbá az EKB/2013/1 európai központi banki határozatot (2) annak lehetővé tétele érdekében, hogy az együttműködő hatóságok használhassák a KBER-PKI szolgáltatásokat a KBER szolgáltatásaihoz való hozzáférés és azok használata érdekében, |
| --- | --- |

(8)

Módosítani kell továbbá az EKB/2013/1 európai központi banki határozatot (2) annak lehetővé tétele érdekében, hogy az együttműködő hatóságok használhassák a KBER-PKI szolgáltatásokat a KBER szolgáltatásaihoz való hozzáférés és azok használata érdekében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „illetékes hatóság”: valamely illetékes nemzeti hatóság vagy az Európai Központi Bank (EKB); |
| --- | --- |

1.

„illetékes hatóság”: valamely illetékes nemzeti hatóság vagy az Európai Központi Bank (EKB);

| 2. | „illetékes nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóság, és e határozat alkalmazásában a hozzájuk rendelt felügyeleti feladatok tekintetében azok a nemzeti központi bankok is, amelyekhez a nemzeti jog meghatározott felügyeleti feladatokat rendelt és amelyek nem kijelölt illetékes nemzeti hatóságok; |
| --- | --- |

2.

„illetékes nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóság, és e határozat alkalmazásában a hozzájuk rendelt felügyeleti feladatok tekintetében azok a nemzeti központi bankok is, amelyekhez a nemzeti jog meghatározott felügyeleti feladatokat rendelt és amelyek nem kijelölt illetékes nemzeti hatóságok;

| 3. | „részt vevő illetékes hatóság”: a KBER-rel, valamint más illetékes hatósággal történő együttműködés céljából a KBER szolgáltatásait az 1024/2013/EU rendelet által létrehozott egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) szerinti feladatainak ellátása érdekében igénybe vevő illetékes hatóság; |
| --- | --- |

3.

„részt vevő illetékes hatóság”: a KBER-rel, valamint más illetékes hatósággal történő együttműködés céljából a KBER szolgáltatásait az 1024/2013/EU rendelet által létrehozott egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) szerinti feladatainak ellátása érdekében igénybe vevő illetékes hatóság;

| 4. | „együttműködő hatóság”: a KBER-en belüli központi banktól vagy az illetékes hatóságtól eltérő hatóság, amellyel a KBER vagy az SSM együttműködik a KBER vagy az EKB 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátása során; |
| --- | --- |

4.

„együttműködő hatóság”: a KBER-en belüli központi banktól vagy az illetékes hatóságtól eltérő hatóság, amellyel a KBER vagy az SSM együttműködik a KBER vagy az EKB 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátása során;

| 5. | „a KBER szolgáltatásai”: az I. mellékletben felsorolt elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok, adatbázisok és szolgáltatások közül egy vagy több; |
| --- | --- |

5.

„a KBER szolgáltatásai”: az I. mellékletben felsorolt elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok, adatbázisok és szolgáltatások közül egy vagy több;

| 6. | „szolgáltató központi bank”: a KBER valamelyik szolgáltatását fejlesztő, üzemeltető és fenntartó központi bank; |
| --- | --- |

6.

„szolgáltató központi bank”: a KBER valamelyik szolgáltatását fejlesztő, üzemeltető és fenntartó központi bank;

| 7. | „rendszertulajdonos bizottság”: a KBER-nek a KBER valamely szolgáltatását irányító egyik bizottsága. |
| --- | --- |

7.

„rendszertulajdonos bizottság”: a KBER-nek a KBER valamely szolgáltatását irányító egyik bizottsága.

2. cikk

A KBER szolgáltatásainak az illetékes hatóságok általi igénybevétele

(1)   Az illetékes hatóságok az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladataik ellátása érdekében a KBER-rel, valamint egymással történő együttműködés céljából igénybe vehetik a KBER szolgáltatásait.

(2)   A KBER szolgáltatásait igénybe vevő illetékes hatóságoknak meg kell felelniük a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Nyilatkozatot kell benyújtaniuk a Kormányzótanácshoz, amellyel megerősítik részvételüket és elfogadják a kapcsolódó kötelezettségek betartását, ideértve a hozzájárulásaiknak közvetlenül a szolgáltató központi bank részére történő megfizetésére vonatkozó kötelezettséget a 4. cikknek megfelelően. Nincs szükség ilyen nyilatkozatra akkor, ha a Kormányzótanácsnak a KBER szolgáltatásainak az illetékes hatóság általi igénybevételét elrendelő határozata alapján az illetékes hatóságra vonatkoznak a II. mellékletben meghatározott követelmények.

(3)   A KBER szolgáltatásait igénybe vevő illetékes hatóságok betartják a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, a részt vevő és a szolgáltató központi bankok közötti megállapodásokat is ideértve. A felek közötti megállapodások létrehozhatnak közvetlen szerződéses jogviszonyt a szolgáltató központi bankok és az illetékes hatóságok között.

(4)   A KBER szolgáltatásait igénybe vevő illetékes nemzeti hatóságok konzultációs minőségben megfigyelőként részt vehetnek az adott rendszertulajdonosi bizottság munkájában. A rendszertulajdonosi bizottság biztosítja, hogy az illetékes nemzeti hatóságok véleménye kellő mértékben tükröződjön a döntéshozatali eljárásokban.

3. cikk

A KBER szolgáltatásainak az együttműködő hatóságok általi igénybevétele

(1)   A Kormányzótanács jóváhagyásától függően az együttműködő hatóság igénybe veheti a KBER szolgáltatásait a KBER-rel vagy az egységes felügyeleti mechanizmussal történő együttműködés céljából a KBER feladatainak és az EKB-nak az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátása során.

(2)   A KBER szolgáltatásainak igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságok nyilatkozatot nyújtanak be a Kormányzótanácshoz, amellyel megerősítik részvételüket és elfogadják a II. mellékletben meghatározott kapcsolódó kötelezettségek betartását, ideértve a hozzájárulásaiknak közvetlenül a szolgáltató központi bank részére történő megfizetésére vonatkozó kötelezettséget a 4. cikknek megfelelően.

(3)   A KBER szolgáltatásainak igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságok betartják a KBER egyes szolgáltatásaira irányadó jogi keretrendszert, a részt vevő és a szolgáltató központi bankok közötti megállapodásokat is ideértve. A felek közötti megállapodások létrehozhatnak közvetlen szerződéses jogviszonyt a szolgáltató központi bankok és az együttműködő hatóságok között. Az együttműködő hatóságok nem vesznek részt az adott rendszertulajdonosi bizottság munkájában.

4. cikk

Pénzügyi rendelkezések

A részt vevő központi bankok és a részt vevő illetékes hatóságok egy – az alkalmazandó megtérítési szabályok szerinti adott pénzügyi keretben tovább részletezett költségmegosztási kulcson alapuló – meghatározott megtérítési keretrendszernek megfelelően viselik az adott KBER szolgáltatás fejlesztésének és üzemeltetésének költségeit. Amennyiben releváns, az együttműködő hatóságok egy külön megtérítési keretrendszernek megfelelően hozzájárulnak az adott KBER szolgáltatás költségeihez.

5. cikk

Az EKB/2013/1 határozat módosítása

Az EKB/2013/1 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:






  „19. | »illetékes hatóság«: valamely illetékes nemzeti hatóság vagy az EKB; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

„19.

»illetékes hatóság«: valamely illetékes nemzeti hatóság vagy az EKB;

| 20. | »illetékes nemzeti hatóság«: az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (*1) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóság, és e határozat alkalmazásában a hozzájuk rendelt felügyeleti feladatok tekintetében azok a nemzeti központi bankok is, amelyekhez a nemzeti jog meghatározott felügyeleti feladatokat rendelt és amelyek nem kijelölt illetékes nemzeti hatóságok; |
| --- | --- |

20.

»illetékes nemzeti hatóság«: az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (*1) 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóság, és e határozat alkalmazásában a hozzájuk rendelt felügyeleti feladatok tekintetében azok a nemzeti központi bankok is, amelyekhez a nemzeti jog meghatározott felügyeleti feladatokat rendelt és amelyek nem kijelölt illetékes nemzeti hatóságok;

*1

| 21. | »együttműködő hatóság«: a KBER-en belüli központi banktól vagy az illetékes hatóságtól eltérő hatóság, amellyel a KBER vagy az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) együttműködik a KBER feladatainak vagy az EKB 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátása során; |
| --- | --- |

21.

»együttműködő hatóság«: a KBER-en belüli központi banktól vagy az illetékes hatóságtól eltérő hatóság, amellyel a KBER vagy az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) együttműködik a KBER feladatainak vagy az EKB 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátása során;

| 22. | »részt vevő illetékes hatóság«: a KBER-rel, valamint más illetékes hatósággal történő együttműködés céljából a KBER szolgáltatásait az 1024/2013/EU rendelet által létrehozott egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) szerinti feladatainak ellátása érdekében igénybe vevő illetékes hatóság. |
| --- | --- |

22.

»részt vevő illetékes hatóság«: a KBER-rel, valamint más illetékes hatósággal történő együttműködés céljából a KBER szolgáltatásait az 1024/2013/EU rendelet által létrehozott egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) szerinti feladatainak ellátása érdekében igénybe vevő illetékes hatóság.

(*1)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).”
  "

*1

| 2. | A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki:

  „9a. cikk
  A KBER-PKI szolgáltatásainak az együttműködő hatóságok általi igénybevétele

  (1)   A Kormányzótanács jóváhagyásától függően a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz, adatbázisaihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáférés és azok használata érdekében az együttműködő hatóságok igénybe vehetik a KBER-PKI szolgáltatásait a KBER-rel vagy az SSM-mel történő együttműködés céljából, és e célból belső felhasználóik vonatkozásában nyilvántartási hatóságként járhatnak el.


  (2)   A KBER szolgáltatásainak igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságok nyilatkozatot nyújtanak be a Kormányzótanácshoz, amellyel megerősítik a szolgáltatások használatát és elfogadják, hogy megfelelnek a kapcsolódó kötelezettségeknek.


  (3)   A KBER szolgáltatásainak igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságok betartják az alkalmazandó jogi keretrendszert, a 2. és a 3. szint közötti megállapodást is ideértve.” |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki:

„9a. cikk

A KBER-PKI szolgáltatásainak az együttműködő hatóságok általi igénybevétele

(1)   A Kormányzótanács jóváhagyásától függően a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz, adatbázisaihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáférés és azok használata érdekében az együttműködő hatóságok igénybe vehetik a KBER-PKI szolgáltatásait a KBER-rel vagy az SSM-mel történő együttműködés céljából, és e célból belső felhasználóik vonatkozásában nyilvántartási hatóságként járhatnak el.

(2)   A KBER szolgáltatásainak igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságok nyilatkozatot nyújtanak be a Kormányzótanácshoz, amellyel megerősítik a szolgáltatások használatát és elfogadják, hogy megfelelnek a kapcsolódó kötelezettségeknek.

(3)   A KBER szolgáltatásainak igénybevételét elhatározó együttműködő hatóságok betartják az alkalmazandó jogi keretrendszert, a 2. és a 3. szint közötti megállapodást is ideértve.”

| 3. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „14. cikk
  Pénzügyi rendelkezések
  A részt vevő központi bankok és a részt vevő illetékes hatóságok egy – az alkalmazandó megtérítési szabályok szerinti KBER-PKI pénzügyi keretben tovább részletezett költségmegosztási kulcson alapuló – meghatározott megtérítési keretrendszernek megfelelően viselik a KBER-PKI szolgáltatások fejlesztésének és üzemeltetésének költségeit. Az együttműködő hatóságok egy külön megtérítési keretrendszernek megfelelően hozzájárulnak a költségekhez.” |
| --- | --- |

3.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Pénzügyi rendelkezések

A részt vevő központi bankok és a részt vevő illetékes hatóságok egy – az alkalmazandó megtérítési szabályok szerinti KBER-PKI pénzügyi keretben tovább részletezett költségmegosztási kulcson alapuló – meghatározott megtérítési keretrendszernek megfelelően viselik a KBER-PKI szolgáltatások fejlesztésének és üzemeltetésének költségeit. Az együttműködő hatóságok egy külön megtérítési keretrendszernek megfelelően hozzájárulnak a költségekhez.”

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. október 10-én.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

1

(2)  Az Európai Központi Bank EKB/2013/1 határozata (2013. január 11.) a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról (HL L 74., 2013.3.16., 30. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

Az illetékes hatóságok és az együttműködő hatóságok rendelkezésére bocsátandó KBER szolgáltatások

| — | CoreNet3 |
| --- | --- |

—

CoreNet3

| — | Enterprise Service Bus (ESB) |
| --- | --- |

—

Enterprise Service Bus (ESB)

| — | ESCB Public Key Infrastructure (ESCB PKI) |
| --- | --- |

—

ESCB Public Key Infrastructure (ESCB PKI)

| — | Identity and Access Management Service (IAM) |
| --- | --- |

—

Identity and Access Management Service (IAM)

| — | Secure ESCB E-mail (SEE) |
| --- | --- |

—

Secure ESCB E-mail (SEE)

| — | ESCB Teleconference System |
| --- | --- |

—

ESCB Teleconference System

| — | ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON) |
| --- | --- |

—

ESCB Performing Surveys Initiative LimeSurvey-based Solution (EPSILON)

| — | ENTM modelling tool and repository (ENTM) |
| --- | --- |

—

ENTM modelling tool and repository (ENTM)

---

II. MELLÉKLET

A KBER szolgáltatásainak az illetékes hatóságok általi igénybe vételéhez kapcsolódó követelmények

| 1. | Az illetékes hatóságoknak el kell látniuk a KBER megfelelő szolgáltatásában betöltött szerepüknek megfelelő feladat- és hatásköröket. |
| --- | --- |

1.

Az illetékes hatóságoknak el kell látniuk a KBER megfelelő szolgáltatásában betöltött szerepüknek megfelelő feladat- és hatásköröket.

| 2. | Az illetékes hatóságoknak ki kell igazítaniuk belső rendszereiket és interfészeiket, hogy azok zökkenőmentesen működjenek a KBER szolgáltatásával. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóságoknak ki kell igazítaniuk belső rendszereiket és interfészeiket, hogy azok zökkenőmentesen működjenek a KBER szolgáltatásával.

| 3. | Az illetékes hatóságok felelősek minden olyan veszteségért vagy kárért, amely kötelezettségeik teljesítése során bármely szándékos vagy gondatlan tevékenységből és/vagy mulasztásból ered. A 2. és a 3. szint közötti megállapodásban meghatározott felelősségkorlátozások megfelelően alkalmazandók. |
| --- | --- |

3.

Az illetékes hatóságok felelősek minden olyan veszteségért vagy kárért, amely kötelezettségeik teljesítése során bármely szándékos vagy gondatlan tevékenységből és/vagy mulasztásból ered. A 2. és a 3. szint közötti megállapodásban meghatározott felelősségkorlátozások megfelelően alkalmazandók.

| 4. | Az illetékes hatóságokra hárul annak bizonyítása, hogy kötelezettségeik teljesítése során –ideértve a műszaki létesítmények üzemeltetését is – nem szegték meg az észszerű gondosságra vonatkozó kötelezettségüket. |
| --- | --- |

4.

Az illetékes hatóságokra hárul annak bizonyítása, hogy kötelezettségeik teljesítése során –ideértve a műszaki létesítmények üzemeltetését is – nem szegték meg az észszerű gondosságra vonatkozó kötelezettségüket.

| 5. | Az illetékes hatóság által harmadik feleknek történő kiszervezés, feladatátruházás vagy alvállalkozásba adás nem érinti az illetékes hatóság felelősségét.
  Az illetékes hatóságok csak az eurorendszerbeli központi bankok vagy adott esetben a KBER központi bankjainak kifejezett, előzetes és írásbeli hozzájárulása (vagy a 6. pontban foglaltak szerinti vélelmezett hozzájárulása) esetén szervezhetnek ki, ruházhatnak át vagy adhatnak alvállalkozásba harmadik félnek olyan feladatokat, amelyek lényeges hatással vannak vagy lehetnek az e mellékletben meghatározott követelményeknek való megfelelésre. Nincs szükség ilyen hozzájárulásra, ha a harmadik fél az érintett illetékes hatóság kapcsolt vállalkozása, és ha az illetékes hatóság jogai és kötelezettségei lényegében változatlanok maradnak. |
| --- | --- |

5.

Az illetékes hatóság által harmadik feleknek történő kiszervezés, feladatátruházás vagy alvállalkozásba adás nem érinti az illetékes hatóság felelősségét.

Az illetékes hatóságok csak az eurorendszerbeli központi bankok vagy adott esetben a KBER központi bankjainak kifejezett, előzetes és írásbeli hozzájárulása (vagy a 6. pontban foglaltak szerinti vélelmezett hozzájárulása) esetén szervezhetnek ki, ruházhatnak át vagy adhatnak alvállalkozásba harmadik félnek olyan feladatokat, amelyek lényeges hatással vannak vagy lehetnek az e mellékletben meghatározott követelményeknek való megfelelésre. Nincs szükség ilyen hozzájárulásra, ha a harmadik fél az érintett illetékes hatóság kapcsolt vállalkozása, és ha az illetékes hatóság jogai és kötelezettségei lényegében változatlanok maradnak.

| 6. | Az illetékes hatóságoknak az 5. pontban említett bármely tervezett kiszervezésről, feladatátruházásról vagy alvállalkozásba adásról észszerű előzetes értesítést kell küldeniük, és részletezniük kell az ilyen kiszervezésre, feladatátruházásra vagy alvállalkozásba adásra alkalmazni javasolt követelményeket.
  Az illetékes KBER-bizottságnak az 5. pont szerinti hozzájárulás iránti kérelemre a tervezett kiszervezésről, feladatátruházásról vagy alvállalkozásba adásról szóló értesítés beérkezésétől számított két hónapon belül válaszolnia kell. A hozzájárulás megadásának megtagadásához csatolni kell az elutasítás indokait. Ha az illetékes hatóság a két hónapos határidőn belül nem kap választ, kéréséről még egyszer értesítheti az illetékes KBER-bizottságot. Az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak egy további hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljanak a második értesítésre. Amennyiben az említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy az illetékes hatóság megkapta a hozzájárulást a kiszervezéshez, feladatátruházáshoz vagy alvállalkozásba adáshoz. |
| --- | --- |

6.

Az illetékes hatóságoknak az 5. pontban említett bármely tervezett kiszervezésről, feladatátruházásról vagy alvállalkozásba adásról észszerű előzetes értesítést kell küldeniük, és részletezniük kell az ilyen kiszervezésre, feladatátruházásra vagy alvállalkozásba adásra alkalmazni javasolt követelményeket.

Az illetékes KBER-bizottságnak az 5. pont szerinti hozzájárulás iránti kérelemre a tervezett kiszervezésről, feladatátruházásról vagy alvállalkozásba adásról szóló értesítés beérkezésétől számított két hónapon belül válaszolnia kell. A hozzájárulás megadásának megtagadásához csatolni kell az elutasítás indokait. Ha az illetékes hatóság a két hónapos határidőn belül nem kap választ, kéréséről még egyszer értesítheti az illetékes KBER-bizottságot. Az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak egy további hónap áll rendelkezésére, hogy válaszoljanak a második értesítésre. Amennyiben az említett határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy az illetékes hatóság megkapta a hozzájárulást a kiszervezéshez, feladatátruházáshoz vagy alvállalkozásba adáshoz.

| 7. | Az illetékes hatóságoknak bizalmasan kell kezelniük minden olyan érzékeny, titkos vagy bizalmas információt és know-how-t (függetlenül attól, hogy az ilyen információ kereskedelmi, pénzügyi, szabályozási, műszaki vagy egyéb jellegű), amely ilyenként van megjelölve, és amely a szolgáltató központi bank és/vagy más KBER központi bankok/eurorendszerbeli központi bankok tulajdonát képezi, és az érintett központi bank(ok) kifejezett, előzetes és írásbeli hozzájárulása nélkül nem közölhet ilyen információt harmadik féllel. |
| --- | --- |

7.

Az illetékes hatóságoknak bizalmasan kell kezelniük minden olyan érzékeny, titkos vagy bizalmas információt és know-how-t (függetlenül attól, hogy az ilyen információ kereskedelmi, pénzügyi, szabályozási, műszaki vagy egyéb jellegű), amely ilyenként van megjelölve, és amely a szolgáltató központi bank és/vagy más KBER központi bankok/eurorendszerbeli központi bankok tulajdonát képezi, és az érintett központi bank(ok) kifejezett, előzetes és írásbeli hozzájárulása nélkül nem közölhet ilyen információt harmadik féllel.

| 8. | Az illetékes hatóságoknak a 7. pontban említett információkhoz vagy know-how-hoz való hozzáférést az érintett műszaki személyzetükre kell korlátozniuk, és az ilyen hozzáférést csak egyértelmű operatív igény esetén lehet gyakorolni. |
| --- | --- |

8.

Az illetékes hatóságoknak a 7. pontban említett információkhoz vagy know-how-hoz való hozzáférést az érintett műszaki személyzetükre kell korlátozniuk, és az ilyen hozzáférést csak egyértelmű operatív igény esetén lehet gyakorolni.

| 9. | Az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak megakadályozására, hogy az érintett műszaki személyzeten kívül más személyek is hozzáférjenek az ilyen bizalmas információkhoz vagy know-how-hoz. |
| --- | --- |

9.

Az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak megakadályozására, hogy az érintett műszaki személyzeten kívül más személyek is hozzáférjenek az ilyen bizalmas információkhoz vagy know-how-hoz.

| 10. | Abban a kivételes esetben, ha a KBER szolgáltatásának igénybevétele személyes adatok illetékes hatóság általi kezelésével jár, az illetékes hatóságnak meg kell felelnie az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályoknak. Az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak meg kell határozniuk a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit. A személyes adatok kezelésével kapcsolatban az illetékes hatóságnak és az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak olyan szerződés megkötésére kell törekedniük, amely tisztázza az adatkezelő és az adatfeldolgozó közötti kapcsolat szükséges szempontjait.
  Amennyiben azt az általa végzett személyesadat-kezelésre alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok előírják, az illetékes hatóságnak be kell jelentenie az illetékes adatvédelmi hatóságoknak a KBER vonatkozó szolgáltatásával összefüggő személyesadat-kezelést. |
| --- | --- |

10.

Abban a kivételes esetben, ha a KBER szolgáltatásának igénybevétele személyes adatok illetékes hatóság általi kezelésével jár, az illetékes hatóságnak meg kell felelnie az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályoknak. Az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak meg kell határozniuk a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit. A személyes adatok kezelésével kapcsolatban az illetékes hatóságnak és az eurorendszerbeli központi bankoknak vagy adott esetben a KBER központi bankjainak olyan szerződés megkötésére kell törekedniük, amely tisztázza az adatkezelő és az adatfeldolgozó közötti kapcsolat szükséges szempontjait.

Amennyiben azt az általa végzett személyesadat-kezelésre alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok előírják, az illetékes hatóságnak be kell jelentenie az illetékes adatvédelmi hatóságoknak a KBER vonatkozó szolgáltatásával összefüggő személyesadat-kezelést.

| 11. | A személyes adatokhoz csak azok kaphatnak hozzáférést, akiknek feladataik ellátásához és a KBER vonatkozó szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez szükségük van az ismeretekre. |
| --- | --- |

11.

A személyes adatokhoz csak azok kaphatnak hozzáférést, akiknek feladataik ellátásához és a KBER vonatkozó szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez szükségük van az ismeretekre.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/36

---

AZ EU–CTC VEGYES BIZOTTSÁG 3/2022 HATÁROZATA

(2022. szeptember 29.)

az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény módosításáról [2022/1983]

AZ EU–CTC VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményre és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Ukrajna kifejezte azon szándékát, hogy csatlakozni kíván az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez (1) (a továbbiakban: az egyezmény), és erre az EU–CTC vegyes bizottság 2022. augusztus 25-i 2/2022 határozata útján felkérést kapott. |
| --- | --- |

(1)

Ukrajna kifejezte azon szándékát, hogy csatlakozni kíván az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez (1) (a továbbiakban: az egyezmény), és erre az EU–CTC vegyes bizottság 2022. augusztus 25-i 2/2022 határozata útján felkérést kapott.

1

| (2) | Ukrajna csatlakozása szükségessé tenné a kezességvállalási okmányok megfelelő kiigazítását, valamint egyes ukrán nyelvű technikai kifejezések beillesztését. |
| --- | --- |

(2)

Ukrajna csatlakozása szükségessé tenné a kezességvállalási okmányok megfelelő kiigazítását, valamint egyes ukrán nyelvű technikai kifejezések beillesztését.

| (3) | Annak érdekében, hogy a kezességvállaláshoz kapcsolódó – Ukrajnának az egyezményhez való csatlakozása előtt hatályos kritériumoknak megfelelő – formanyomtatványokat használni lehessen, indokolt átmeneti időszakot megállapítani, amelynek során a formanyomtatványok bizonyos módosításokkal használatban maradhatnak. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a kezességvállaláshoz kapcsolódó – Ukrajnának az egyezményhez való csatlakozása előtt hatályos kritériumoknak megfelelő – formanyomtatványokat használni lehessen, indokolt átmeneti időszakot megállapítani, amelynek során a formanyomtatványok bizonyos módosításokkal használatban maradhatnak.

| (4) | E határozat hatálybalépését Ukrajna egyezményhez való csatlakozása hatálybalépésének időpontjához kell kötni. |
| --- | --- |

(4)

E határozat hatálybalépését Ukrajna egyezményhez való csatlakozása hatálybalépésének időpontjához kell kötni.

| (5) | Az egyezményt ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az egyezményt ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) III. függeléke az e határozat mellékletében foglaltaknak megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   Ez a határozat azon a napon lép hatályba, amikor Ukrajna az egyezmény szerződő felévé válik.

(2)   Az egyezmény III. függelékének C1–C6. mellékletében szereplő formanyomtatvány-mintákon alapuló formanyomtatványokat az e határozat hatálybalépését megelőző napon alkalmazandó változatukban 2024. április 1-jéig továbbra is használni lehet a szükséges földrajzi kiigazításokkal, valamint az értesítési címre vagy a felhatalmazott képviselőre vonatkozó kiigazításokkal.

Kelt Brüsszelben, 2022. szeptember 29-én.

a vegyes bizottság részéről

az elnök

Matthias PETSCHKE

---

(1)  
  HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

1

---

MELLÉKLET

Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény III. függeléke a következőképpen módosul:

| 1. | A B1. melléklet 51. rovata Törökország és Észak-Írország között a következő franciabekezdéssel egészül ki:

  „UA Ukrajna”. |
| --- | --- |

1.

A B1. melléklet 51. rovata Törökország és Észak-Írország között a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„UA Ukrajna”.

| 2. | A B6. melléklet III. címe a következőképpen módosul:






  2.1. | A táblázat első része (Korlátozott érvényű – 99200) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Дiя обмежена”, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A B6. melléklet III. címe a következőképpen módosul:

2.1.

A táblázat első része (Korlátozott érvényű – 99200) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Дiя обмежена”,

| 2.2. | A táblázat második része (Mentesség – 99201) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Звiльнення”, |
| --- | --- | --- |

2.2.

A táblázat második része (Mentesség – 99201) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Звiльнення”,

| 2.3. | A táblázat harmadik része (Alternatív igazolás – 99202) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Альтернативне пiдтвердження”, |
| --- | --- | --- |

2.3.

A táblázat harmadik része (Alternatív igazolás – 99202) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Альтернативне пiдтвердження”,

| 2.4. | A táblázat negyedik része (Eltérések: hivatal, ahol az áruk bemutatása megtörtént ... (név és ország) – 99203) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Розбiжностi: митниця, де товари були пред’явленi ... (назва i країна)”, |
| --- | --- | --- |

2.4.

A táblázat negyedik része (Eltérések: hivatal, ahol az áruk bemutatása megtörtént ... (név és ország) – 99203) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Розбiжностi: митниця, де товари були пред’явленi ... (назва i країна)”,

| 2.5. | A táblázat ötödik része (A kilépés ... területéről a ... rendelet/irányelv/határozat szerinti korlátozás vagy teher megfizetésének kötelezettsége alá esik – 99204) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Вибуття iз ... з урахуванням обмежень та зi сплатою зборiв вiдповiдно до Регламенту/Директиви/Рiшення No ...”, |
| --- | --- | --- |

2.5.

A táblázat ötödik része (A kilépés ... területéről a ... rendelet/irányelv/határozat szerinti korlátozás vagy teher megfizetésének kötelezettsége alá esik – 99204) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Вибуття iз ... з урахуванням обмежень та зi сплатою зборiв вiдповiдно до Регламенту/Директиви/Рiшення No ...”,

| 2.6. | A táblázat hetedik része (Engedélyezett feladó – 99206) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Авторизований вантажовiдправник”, |
| --- | --- | --- |

2.6.

A táblázat hetedik része (Engedélyezett feladó – 99206) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Авторизований вантажовiдправник”,

| 2.7. | A táblázat nyolcadik része (Aláírás alól mentesítve – 99207) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Звiльнено вiд пiдпису”, |
| --- | --- | --- |

2.7.

A táblázat nyolcadik része (Aláírás alól mentesítve – 99207) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Звiльнено вiд пiдпису”,

| 2.8. | A táblázat kilencedik része (ÖSSZKEZESSÉG TILALMA – 99208) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA ЗАГАЛЬНА ГАРАНТIЯ ЗАБОРОНЕНА”, |
| --- | --- | --- |

2.8.

A táblázat kilencedik része (ÖSSZKEZESSÉG TILALMA – 99208) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA ЗАГАЛЬНА ГАРАНТIЯ ЗАБОРОНЕНА”,

| 2.9. | A táblázat tizedik része (KORLÁTOZÁS ALÁ NEM ESŐ HASZNÁLAT – 99209) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA ВИКОРИСТАННЯ БЕЗ ОБМЕЖЕНЬ”, |
| --- | --- | --- |

2.9.

A táblázat tizedik része (KORLÁTOZÁS ALÁ NEM ESŐ HASZNÁLAT – 99209) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA ВИКОРИСТАННЯ БЕЗ ОБМЕЖЕНЬ”,

| 2.10. | A táblázat tizenegyedik része (Kiadva visszamenőleges hatállyal – 99210) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Видано згодом”, |
| --- | --- | --- |

2.10.

A táblázat tizenegyedik része (Kiadva visszamenőleges hatállyal – 99210) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Видано згодом”,

| 2.11. | A táblázat tizenkettedik része (Különféle – 99211) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Рiзне”, |
| --- | --- | --- |

2.11.

A táblázat tizenkettedik része (Különféle – 99211) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Рiзне”,

| 2.12. | A táblázat tizenharmadik része (Ömlesztett – 99212) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Навалювальний вантаж”, |
| --- | --- | --- |

2.12.

A táblázat tizenharmadik része (Ömlesztett – 99212) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Навалювальний вантаж”,

| 2.13. | A táblázat tizennegyedik része (Feladó – 99213) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „- | UA Вантажовiдправник”. |
| --- | --- | --- |

2.13.

A táblázat tizennegyedik része (Feladó – 99213) a TR országkód után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„-

UA Вантажовiдправник”.

| 3. | A C1. melléklet helyébe a következő szöveg lép:


  „C1. MELLÉKLET
  KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – EGYEDI KEZESSÉG

  I.   

  Kezesi kötelezettségvállalás



  1.   
  Alulírott (1) ...
  ...
  lakóhely (székhely) (2)

  ...
  ...
  a biztosítéknyújtás helye szerinti
  ...
  vámhivatalnál legfeljebb
  ...
  összeg erejéig készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Ukrajna, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (3)
   (4), az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság (5) javára mindazon kötelezettségekért, amelyekkel az e kezességet nyújtó személy (6):
  ...
  a fent említett országoknak a következő vámügyi művelet (7) alatt álló, lent megnevezett áruk után fizetendő vámok vagy egyéb terhek (8) tekintetében tartozik vagy tartozni fog:
  ...
  ...
  Az áruk megnevezése
  ...
  ...
  ...
  ...


  2.   
  Az alulírott kötelezettséget vállal arra, hogy az 1. pontban említett országok illetékes hatóságainak első írásos felszólítására a felszólítástól számított 30 napon belül haladéktalanul kifizeti a követelt összeget, kivéve, ha ő vagy más érintett személy az említett időszak lejárta előtt a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a meghatározott célra történő felhasználási eljárástól eltérő különleges eljárás lezárult, az áruk meghatározott célra történő felhasználásának vámfelügyelete vagy átmeneti megőrzése rendben befejeződött, illetve – különleges eljárásoktól és átmeneti megőrzéstől eltérő műveletek esetében – az áruk helyzete rendeződött.
  Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. E póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.


  3.   

  Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon vámügyi művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.



  4.   
  E kezesi kötelezettségvállalás alapján alulírott az 1. pontban említett országok mindegyikében megadja az értesítési címét (9):






  Ország | Teljes név, illetve cégnév és pontos cím |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

3.

A C1. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„C1. MELLÉKLET

KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – EGYEDI KEZESSÉG

I.

Kezesi kötelezettségvállalás

1.

...

lakóhely (székhely) (2)

...

...

a biztosítéknyújtás helye szerinti

...

vámhivatalnál legfeljebb

...

összeg erejéig készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Ukrajna, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (3)
   (4), az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság (5) javára mindazon kötelezettségekért, amelyekkel az e kezességet nyújtó személy (6):

...

a fent említett országoknak a következő vámügyi művelet (7) alatt álló, lent megnevezett áruk után fizetendő vámok vagy egyéb terhek (8) tekintetében tartozik vagy tartozni fog:

...

...

Az áruk megnevezése

...

...

...

...

2.

Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. E póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.

3.

Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon vámügyi művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.

4.

Ország

Teljes név, illetve cégnév és pontos cím

Az alulírott elismeri, hogy ezt a kezesi kötelezettségvállalást érintő minden olyan postai küldeményt, értesítést, illetve alakiságot vagy eljárási intézkedést, amelyet az értesítési címek egyikére írásban elküldenek, megfelelően kézbesítettnek fogad el.

Az alulírott elismeri az értesítési címek helye szerint illetékes bíróságok joghatóságát.

Az alulírott kötelezettséget vállal, hogy fenntartja az értesítési címeket, vagy ezen értesítési címek közül egyet vagy többet csak a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal előzetes tájékoztatása után változtat meg.

Kelt ... -ban/-ben, ... -án/-én.

...

(aláírás) (10)

10

II.

Biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal ...

...

...

A ... -i ... számú

vám-árunyilatkozattal/átmeneti megőrzési árunyilatkozattal végrehajtott vámügyi művelet fedezésére szolgáló kezesi kötelezettségvállalás ... -án/-én jóváhagyva

... (11)

(Bélyegző és aláírás)

| 4. | A C2. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:


  „C2. MELLÉKLET
  KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – EGYEDI KEZESSÉG GARANCIAJEGYEK FORMÁJÁBAN

  I.   

  Kezesi kötelezettségvállalás



  1.   
  Alulírott (12)

  ...
  ...
  lakóhely (székhely) (13)

  ...
  ...
  a biztosítéknyújtás helye szerinti
  ...
  vámhivatalnál készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Ukrajna, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (14), az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság (15) javára a vámeljárás jogosultjának mindazon kötelezettségeiért, amelyekkel a vámeljárás jogosultja a fent említett országoknak az uniós vagy egységes árutovábbítási eljárás alá vont áruk után azok behozatala vagy kivitele kapcsán fizetendő vámok vagy egyéb terhek tekintetében tartozik vagy tartozni fog, amelyekkel kapcsolatban alulírott egyedi garanciajegyek kiállítására vállal kötelezettséget, garanciajegyenként maximum 10 000 EUR értékben.


  2.   
  Az alulírott kötelezettséget vállal arra, hogy az 1. pontban említett országok illetékes hatóságainak első írásos felszólítására a felszólítástól számított 30 napon belül a fent említett, garanciajegyenként 10 000 EUR összeghatárig haladéktalanul kifizeti a követelt összeget, kivéve, ha ő vagy más érintett személy az említett időszak lejárta előtt az illetékes hatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a művelet lezárult.
  Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. E póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.


  3.   

  Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon uniós vagy egységes árutovábbítási művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.



  4.   
  E kezesi kötelezettségvállalás alapján alulírott az 1. pontban említett országok mindegyikében megadja az értesítési címét (16):






  Ország | Teljes név, illetve cégnév és pontos cím |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

A C2. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:

„C2. MELLÉKLET

KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – EGYEDI KEZESSÉG GARANCIAJEGYEK FORMÁJÁBAN

I.

Kezesi kötelezettségvállalás

1.

...

...

lakóhely (székhely) (13)

...

...

a biztosítéknyújtás helye szerinti

...

vámhivatalnál készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Ukrajna, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (14), az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság (15) javára a vámeljárás jogosultjának mindazon kötelezettségeiért, amelyekkel a vámeljárás jogosultja a fent említett országoknak az uniós vagy egységes árutovábbítási eljárás alá vont áruk után azok behozatala vagy kivitele kapcsán fizetendő vámok vagy egyéb terhek tekintetében tartozik vagy tartozni fog, amelyekkel kapcsolatban alulírott egyedi garanciajegyek kiállítására vállal kötelezettséget, garanciajegyenként maximum 10 000 EUR értékben.

2.

Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. E póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.

3.

Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon uniós vagy egységes árutovábbítási művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.

4.

Ország

Teljes név, illetve cégnév és pontos cím

Az alulírott elismeri, hogy ezt a kezesi kötelezettségvállalást érintő minden olyan postai küldeményt, értesítést, illetve alakiságot vagy eljárási intézkedést, amelyet az értesítési címek egyikére írásban elküldenek, megfelelően kézbesítettnek fogad el.

Az alulírott elismeri az értesítési címek helye szerint illetékes bíróságok joghatóságát.

Az alulírott kötelezettséget vállal, hogy fenntartja az értesítési címeket, vagy ezen értesítési címek közül egyet vagy többet csak a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal előzetes tájékoztatása után változtat meg.

Kelt ... -ban/ben,

... -án/-én.

...

(aláírás) (17)

17

II.

Biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal

...

...

A kezesi kötelezettségvállalás elfogadva ...

... -án/-én.

...

(Bélyegző és aláírás)

| 5. | A C4. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:


  „C4. MELLÉKLET
  KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – ÖSSZKEZESSÉG

  I.   

  Kezesi kötelezettségvállalás



  1.   
  Alulírott (18)

  ...
  ...
  lakóhely (székhely) (19)

  ...
  ...
  a biztosítéknyújtás helye szerinti
  ...
  vámhivatalnál legfeljebb ... összeg erejéig
  készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Ukrajna, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (20)
   (21) az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság (22) javára mindazon kötelezettségekért, amelyekkel az e kezességet nyújtó személy (23)

  ...
  a fent említett országoknak az 1a. és/vagy 1b. pontban jelzett vámügyi művelet alatt álló áruk után esetlegesen vagy ténylegesen fizetendő vámok vagy egyéb terhek (24) tekintetében tartozik vagy tartozni fog.
  A kezesség maximális összege a következő összegekből tevődik össze:
  ...






  a) | a referenciaösszeg azon részének 100/50/30 %-a (25), amely az esetleg keletkező vámok és egyéb terhek összegének felel meg; ez megegyezik az 1a. pontban felsorolt összegek összegével;
  valamint
  ... |
| --- | --- | --- |

5.

A C4. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:

„C4. MELLÉKLET

KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – ÖSSZKEZESSÉG

I.

Kezesi kötelezettségvállalás

1.

...

...

lakóhely (székhely) (19)

...

...

a biztosítéknyújtás helye szerinti

...

vámhivatalnál legfeljebb ... összeg erejéig

készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, az Észak-macedón Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Ukrajna, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (20)
   (21) az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság (22) javára mindazon kötelezettségekért, amelyekkel az e kezességet nyújtó személy (23)

...

a fent említett országoknak az 1a. és/vagy 1b. pontban jelzett vámügyi művelet alatt álló áruk után esetlegesen vagy ténylegesen fizetendő vámok vagy egyéb terhek (24) tekintetében tartozik vagy tartozni fog.

A kezesség maximális összege a következő összegekből tevődik össze:

...

a)

a referenciaösszeg azon részének 100/50/30 %-a (25), amely az esetleg keletkező vámok és egyéb terhek összegének felel meg; ez megegyezik az 1a. pontban felsorolt összegek összegével;

valamint

...

| b) | a referenciaösszeg azon részének 100/30 %-a (25), amely a ténylegesen keletkezett vámok és egyéb terhek összegének felel meg; ez megegyezik az 1b. pontban felsorolt összegek összegével. |
| --- | --- |

b)

a referenciaösszeg azon részének 100/30 %-a (25), amely a ténylegesen keletkezett vámok és egyéb terhek összegének felel meg; ez megegyezik az 1b. pontban felsorolt összegek összegével.

1a.

| a) | átmeneti megőrzés – ..., |
| --- | --- |

a)

átmeneti megőrzés – ...,

| b) | uniós árutovábbítási eljárás/egységes árutovábbítási eljárás – ..., |
| --- | --- |

b)

uniós árutovábbítási eljárás/egységes árutovábbítási eljárás – ...,

| c) | vámraktározási eljárás – ..., |
| --- | --- |

c)

vámraktározási eljárás – ...,

| d) | ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli teljes mentességgel – ..., |
| --- | --- |

d)

ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli teljes mentességgel – ...,

| e) | aktív feldolgozási eljárás – ..., |
| --- | --- |

e)

aktív feldolgozási eljárás – ...,

| f) | meghatározott célra történő felhasználási eljárás – ..., |
| --- | --- |

f)

meghatározott célra történő felhasználási eljárás – ...,

| g) | ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét – .... |
| --- | --- |

g)

ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét – ....

1b.

| a) | normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetés nélkül – ..., |
| --- | --- |

a)

normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetés nélkül – ...,

| b) | normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetéssel – ..., |
| --- | --- |

b)

normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetéssel – ...,

| c) | szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 166. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján – ..., |
| --- | --- |

c)

szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 166. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján – ...,

| d) | szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 182. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján – ..., |
| --- | --- |

d)

szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 182. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján – ...,

| e) | ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli részleges mentességgel – ..., |
| --- | --- |

e)

ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli részleges mentességgel – ...,

| f) | meghatározott célra történő felhasználási eljárás – ... (27), |
| --- | --- |

f)

meghatározott célra történő felhasználási eljárás – ... (27),

| g) | ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét – .... |
| --- | --- |

g)

ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét – ....

2.

Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. E póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.

Ez az összeg csak akkor csökkenthető azokkal az összegekkel, amelyeket e kezesi kötelezettségvállalás alapján már kifizettek, ha az alulírottat olyan vámeljárás keretében szólítják fel a tartozás megfizetésére, amely eljárás az előző fizetési felszólítás kézhezvétele előtt vagy a kézhezvételt követő 30 napon belül kezdődött meg.

3.

Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon vámügyi művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.

4.

| Ország | Teljes név, illetve cégnév és pontos cím |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Ország

Teljes név, illetve cégnév és pontos cím

Az alulírott elismeri, hogy ezt a kezesi kötelezettségvállalást érintő minden olyan postai küldeményt, értesítést, illetve alakiságot vagy eljárási intézkedést, amelyet az értesítési címek egyikére írásban elküldenek, megfelelően kézbesítettnek fogad el.

Az alulírott elismeri az értesítési címek helye szerint illetékes bíróságok joghatóságát.

Az alulírott kötelezettséget vállal, hogy fenntartja az értesítési címeket, vagy ezen értesítési címek közül egyet vagy többet csak a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal előzetes tájékoztatása után változtat meg.

Kelt ... -ban/-ben,

... -án/-én.

...

(aláírás) (29)

29

II.

Biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal

...

A kezesi nyilatkozat elfogadva:

... -án/-én

...

(Bélyegző és aláírás)

| 6. | A C5. melléklet 7. rovata a „TÖRÖKORSZÁG” és az „EGYESÜLT KIRÁLYSÁG” szavak között az „UKRAJNA” szóval egészül ki. |
| --- | --- |

6.

A C5. melléklet 7. rovata a „TÖRÖKORSZÁG” és az „EGYESÜLT KIRÁLYSÁG” szavak között az „UKRAJNA” szóval egészül ki.

| 7. | A C6. melléklet 6. rovata a „TÖRÖKORSZÁG” és az „EGYESÜLT KIRÁLYSÁG” szavak között az „UKRAJNA” szóval egészül ki. |
| --- | --- |

7.

A C6. melléklet 6. rovata a „TÖRÖKORSZÁG” és az „EGYESÜLT KIRÁLYSÁG” szavak között az „UKRAJNA” szóval egészül ki.

---

(1)  Teljes név, illetve cégnév.

1

(2)  Teljes cím.

2

(3)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodáshoz csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv értelmében Észak-Írországot e biztosíték alkalmazásában az Európai Unió részének kell tekinteni. Ezért az Európai Unió vámterületén letelepedett kezesnek fel kell tüntetnie egy értesítési címet, vagy képviselőt kell kijelölnie Észak-Írországban, ha a biztosíték felhasználható ott. Ha azonban az egységes árutovábbítással összefüggésben a biztosítékot az Európai Unióban és az Egyesült Királyságban érvényesnek nyilvánították, egyetlen egyesült királyságbeli értesítési cím vagy kijelölt képviselő az Egyesült Királyság valamennyi részét lefedheti, Észak-Írországot is beleértve.

3

(4)  Azon ország/országok neve törlendő, amelyek területén a kezesség nem vehető igénybe.

4

(5)  Az Andorrai Hercegségre és a San Marino Köztársaságra vonatkozó hivatkozások kizárólag az uniós árutovábbítási műveletekre alkalmazandók.

5

(6)  A kezességet nyújtó személy teljes neve, illetve cégneve és pontos címe.

6

(7)  Az áruk behozatalával vagy kivitelével kapcsolatban esedékessé váló egyéb terhek kapcsán alkalmazandó, amennyiben a kezességet az áruk uniós/egységes árutovábbítási eljárás alá vonására használják fel, vagy ha a kezesség több tagállamban is felhasználható.

7

(8)  Írja be a következő vámügyi műveletek egyikét:

8

| a) | átmeneti megőrzés, |
| --- | --- |

a)

átmeneti megőrzés,

| b) | uniós árutovábbítási eljárás/egységes árutovábbítási eljárás, |
| --- | --- |

b)

uniós árutovábbítási eljárás/egységes árutovábbítási eljárás,

| c) | vámraktározási eljárás, |
| --- | --- |

c)

vámraktározási eljárás,

| d) | ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli teljes mentességgel, |
| --- | --- |

d)

ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli teljes mentességgel,

| e) | aktív feldolgozási eljárás, |
| --- | --- |

e)

aktív feldolgozási eljárás,

| f) | meghatározott célra történő felhasználási eljárás, |
| --- | --- |

f)

meghatározott célra történő felhasználási eljárás,

| g) | normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetés nélkül, |
| --- | --- |

g)

normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetés nélkül,

| h) | normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetéssel, |
| --- | --- |

h)

normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetéssel,

| i) | szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 166. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján, |
| --- | --- |

i)

szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 166. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján,

| j) | szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 182. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján, |
| --- | --- |

j)

szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 182. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján,

| k) | ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli részleges mentességgel, |
| --- | --- |

k)

ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli részleges mentességgel,

| l) | ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét. |
| --- | --- |

l)

ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét.

(9)  Ha az ország jogszabályai nem rendelkeznek értesítési címről, a kezes az említett országban kijelöl egy, a neki címzett értesítések átvételére felhatalmazott képviselőt, és a 4. pont második albekezdésében szereplő elismerő nyilatkozatot és a negyedik bekezdésében szereplő kötelezettségvállalást ennek megfelelően kell elkészíteni. Az e kezességgel kapcsolatos vitás kérdésekben a kezes vagy képviselői értesítési címei szerinti bíróságok illetékesek.

9

(10)  Az okmányt aláíró személynek az aláírása előtt kézírással a következőket kell bejegyeznie: »Kezességvállalás ... összeg erejéig« (az összeg betűvel kiírva).

10

(11)  Az a vámhivatal tölti ki, ahol az árukat eljárás alá vonták vagy ahol azok átmeneti megőrzése történt.

11

(12)  Teljes név, illetve cégnév.

12

(13)  Teljes cím.

13

(14)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodáshoz csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv értelmében Észak-Írországot e biztosíték alkalmazásában az Európai Unió részének kell tekinteni. Ezért az Európai Unió vámterületén letelepedett kezesnek fel kell tüntetnie egy értesítési címet, vagy képviselőt kell kijelölnie Észak-Írországban, ha a biztosíték felhasználható ott. Ha azonban az egységes árutovábbítással összefüggésben a biztosítékot az Európai Unióban és az Egyesült Királyságban érvényesnek nyilvánították, egyetlen egyesült királyságbeli értesítési cím vagy kijelölt képviselő az Egyesült Királyság valamennyi részét lefedheti, Észak-Írországot is beleértve.

14

(15)  Az Andorrai Hercegségre és a San Marino Köztársaságra vonatkozó hivatkozások kizárólag az uniós árutovábbítási műveletekre alkalmazandók.

15

(16)  Ha az ország jogszabályai nem rendelkeznek értesítési címről, a kezes ebben az országban kijelöl egy, a neki címzett értesítések átvételére felhatalmazott képviselőt, és a 4. pont második albekezdésében szereplő elismerő nyilatkozatot és a negyedik bekezdésében szereplő kötelezettségvállalást ennek megfelelően kell elkészíteni. A kezességgel kapcsolatos vitás kérdésekben a kezes vagy képviselői értesítési címei szerinti bíróságok illetékesek.

16

(17)  Az okmányt aláíró személynek az aláírása előtt kézírással a következőt kell bejegyeznie: »Garanciajegyként érvényes«.

17

(18)  Teljes név, illetve cégnév.

18

(19)  Teljes cím.

19

(20)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodáshoz csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv értelmében Észak-Írországot e biztosíték alkalmazásában az Európai Unió részének kell tekinteni. Ezért az Európai Unió vámterületén letelepedett kezesnek fel kell tüntetnie egy értesítési címet, vagy képviselőt kell kijelölnie Észak-Írországban, ha a biztosíték felhasználható ott. Ha azonban az egységes árutovábbítással összefüggésben a biztosítékot az Európai Unióban és az Egyesült Királyságban érvényesnek nyilvánították, egyetlen egyesült királyságbeli értesítési cím vagy kijelölt képviselő az Egyesült Királyság valamennyi részét lefedheti, Észak-Írországot is beleértve.

20

(21)  Azon ország/országok neve törlendő, ahol a kezesség nem vehető igénybe.

21

(22)  Az Andorrai Hercegségre és a San Marino Köztársaságra vonatkozó hivatkozások kizárólag az uniós árutovábbítási műveletekre alkalmazandók.

22

(23)  A kezességet nyújtó személy teljes neve vagy cégneve és pontos címe.

23

(24)  Az áruk behozatalával vagy kivitelével kapcsolatban esedékessé váló egyéb terhek kapcsán alkalmazandó, amennyiben a kezességet az áruk uniós/egységes árutovábbítási eljárás alá vonására használják fel, vagy ha a kezesség több tagállamban vagy szerződő félnél is felhasználható.

24

(25)  A nem kívánt rész törlendő.

25

(26)  Az egységes árutovábbítástól eltérő eljárások csak az Unióra vonatkoznak.

26

(27)  A meghatározott célra történő felhasználási eljáráshoz a vám-árunyilatkozaton feltüntetett összegek.

27

(28)  Ha az ország jogszabályai nem rendelkeznek értesítési címről, a kezes ebben az országban kijelöl egy, a neki címzett értesítések átvételére felhatalmazott képviselőt, és a 4. pont második albekezdésében szereplő elismerő nyilatkozatot és a negyedik bekezdésében szereplő kötelezettségvállalást ennek megfelelően kell elkészíteni. A kezességgel kapcsolatos vitás kérdésekben a kezes vagy képviselői értesítési címei szerinti bíróságok illetékesek.

28

(29)  Az okmányt aláíró személynek az aláírása előtt kézírással a következőket kell bejegyeznie: »Kezességvállalás ... összeg erejéig« (az összeg betűvel kiírva).

29

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/47

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 049/22/COL sz. FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2022. február 9.)

a Liechtensteini Hercegség által a veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 1998. március 3-i liechtensteini rendelet 30. cikke, 36. cikkének (2) bekezdése, valamint annak 5. melléklete 1.1.3.6.3. pontjának b) alpontja tekintetében benyújtott, a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontján alapuló három eltérési kérelem elfogadásáról [2022/1984]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az EGT-megállapodás XIII. melléklete I. fejezetének 13c. pontjában említett – és annak 1. jegyzőkönyve 4. pontja d) alpontjával módosított és az EGT-megállapodáshoz igazított –

a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a továbbiakban: az irányelv),

és tekintettel a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjára, valamint annak 1. jegyzőkönyve 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, 1. cikkének (2) bekezdésére és 3. cikkére, különösen az irányelv 6. és 9. cikkére,

tekintettel az Állandó Bizottság 3/12/SC és 4/12/SC sz. határozataira,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

A liechtensteini kormány a Hatóságnak 2013. december 20-án megküldött levelében (1) négy eltérés iránti kérelmet nyújtott be az irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján. A Liechtenstein által kérelmezett eltéréseket a veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 1998. március 3-i liechtensteini rendelet (LR 741.621, legutóbb módosított változat (2)) (a továbbiakban: a rendelet) 29., 30. és 36. cikke, valamint annak 5. melléklete tartalmazta.

1

2

Az értékelés elősegítése érdekébe a Hatóság megbízta a DNV GL AS-t (a továbbiakban: DNV) annak értékelésével, hogy a kérelmezett eltérések összhangban vannak-e az irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjával, hangsúlyt fektetve annak megállapítására, hogy az eltérések jelentenek-e bármiféle potenciális vagy tényleges kockázatot és hogy a biztonság alacsonyabb, magasabb vagy megegyező szintjét eredményezik-e, valamint a lehetséges kockázatmérséklő intézkedések meghatározására (3).

3

A Liechtenstein által kérelmezett eltérések értékelését követően a Hatóság megállapította, hogy csak a rendelet 30. és 36. cikkében, valamint 5. mellékletében található rendelkezések minősülnek az irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett eltérésnek, míg a rendelet 29. cikke – amely a már kinyitott küldeménycsomagokban levő robbanószerekre vonatkozik – nem minősül eltérésnek.

A Közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottsággal folytatott konzultációt követően a Hatóság elfogadta a 30/15/COL testületi határozatot, amely eltéréseket engedélyezett a három minősítő rendelkezés tekintetében. Ez az engedély 2015. január 27-től hat évig volt érvényes.

A liechtensteini kormány 2021. március 8-án kelt levelében (4) engedélyt kért a rendelet szerinti eltérésekre, amelyeket a rendelet 30. cikke, 36. cikkének (2) bekezdése, valamint annak 5. melléklete 1.1.3.6. pontjának b) alpontja határoz meg, és amelyek megfelelnek a Hatóság által a 30/15/COL testületi határozattal engedélyezett eltérésnek. Az eltérések a következőkre vonatkoznak: robbanóanyagok szállítása, a tartályok ellenőrzését végző vállalkozások, a járművezetők szakosító képzése, illetve az építési területeken használt tartályok.

4

Az irányelv 6. cikkének (4) bekezdése szerint ha egy EGT-tag EFTA-állam eltérési engedély meghosszabbítását kéri, akkor a Hatóság megvizsgálja a kérelmet. Ha az eltérés tárgyát illetően nem fogadtak el módosítást az I. melléklet I.1. szakaszában, II. melléklet II.1. szakaszában, illetőleg a III. melléklet III.1. szakaszában előírt rendelkezéseken, akkor a Hatóság a 9. cikk (2) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően az engedélyezés keltétől számított legfeljebb 6 évig terjedő, az engedélyben meghatározott időtartamra megújítja az engedélyt.

Mivel Liechtenstein kérelmét a 30/15/COL testületi határozatban említett lejárati időpont után nyújtották be, a 6. cikk (4) bekezdése akkor sem alkalmazható, ha a kérelem tartalmilag megegyezik a Hatóság által az említett határozattal engedélyezett kérelemmel. A kérelmet tehát az irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elbírálni. A 30/15/COL testületi határozattal kapcsolatos információk – mint például a DNV által végzett kockázatértékelés – azonban továbbra is relevánsak ezen értékelés szempontjából.

2.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

Az irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírja, hogy „
  [h]a a biztonság nem sérül, a tagállamok a területeiken belül végzett, kis mennyiségű veszélyes árut érintő veszélyesáru-szállítási műveletekre vonatkozóan – a közepes és a nagy aktivitású radioaktív anyagok körén kívül – kérhetik az I. melléklet I.1. szakaszától, a II. melléklet II.1. szakaszától vagy a III. melléklet III.1. szakaszától való eltérés lehetőségét, feltéve, hogy a kérdéses szállításra alkalmazandó feltételek nem szigorúbbak az említett mellékletekben előírt feltételeknél
  ”.

[h]a a biztonság nem sérül, a tagállamok a területeiken belül végzett, kis mennyiségű veszélyes árut érintő veszélyesáru-szállítási műveletekre vonatkozóan – a közepes és a nagy aktivitású radioaktív anyagok körén kívül – kérhetik az I. melléklet I.1. szakaszától, a II. melléklet II.1. szakaszától vagy a III. melléklet III.1. szakaszától való eltérés lehetőségét, feltéve, hogy a kérdéses szállításra alkalmazandó feltételek nem szigorúbbak az említett mellékletekben előírt feltételeknél

Az irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerint az eltérési jog az engedélyezés keltétől számított legfeljebb 6 évig terjedő, az engedélyben meghatározott időtartamra szól.

Az irányelv 9. cikke, valamint az Állandó Bizottság 3/2012/SC és 4/2012/SC sz. határozataiban is előírtak szerint a Hatóságnak a meghozandó határozat tervezetét be kell nyújtania a Közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottsághoz. A Közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottságnak a 3/2012/SC. sz. állandó bizottsági határozat 3. cikke alapján véleményt kell nyilvánítania a tervezetről.

Az irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerint a veszélyes áruk közúti szállítását „csak az I. melléklet I.1. szakaszában, a II. melléklet II.1. szakaszában és a III. melléklet III.1. szakaszában meghatározott feltételek teljesítése esetén szabad engedélyezni”.

Az irányelv I. mellékletének I.1. szakasza az ADR A. és B. mellékletének alkalmazhatóságára vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz (5).

5

Az A. melléklet hét részből áll. Az 1. részben általános rendelkezések találhatók, míg a 2. és 3. rész a veszélyes áruk osztályozását és felsorolását tartalmazza. A 4. rész a mobil tartányok csomagolására és használatára vonatkozó követelményeket, az 5. rész a feladási eljárásokat, a 6. rész a csomagolóeszköz kialakítására és vizsgálatára vonatkozó követelményeket, a 7. rész pedig a szállítási, be- és kirakodási, valamint a kezelési feltételekre vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

A B. melléklet 8. része a jármű személyzetére, berendezésére, működésére és dokumentumaira vonatkozó előírásokat, a 9. rész pedig a veszélyes árukat szállító járművek gyártására és jóváhagyására vonatkozó előírásokat határozza meg.

A kérelmezett eltérések megegyeznek a Hatóság által 2015-ben engedélyezett eltérésekkel. Ezenkívül a Liechtenstein által végrehajtott kockázatmérséklő intézkedések még mindig érvényben vannak. A Hatóság ezért megállapítja, hogy az eltérések megfelelően értékelhetők a 30/15/COL testületi határozattal kapcsolatban benyújtott információk alapján, beleértve a DNV által végzett kockázatértékelést is.

2.1.   A VTGGS 30. cikke

A VTGGS 30. cikke

2021. március 8-i levelében a liechtensteini kormány a következőképpen írta le az eltérést:

| | A VTGGS 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja eltérést tesz lehetővé a szállítójármű címkézése tekintetében. A szállítójármű elején és hátulján lévő narancssárga címkéknek meg kell felelniük az ADR 5.3.2.1.1. fejezetének, de nem kell tartalmazniuk a veszélyazonosító számot. |
| --- | --- |

A VTGGS 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja eltérést tesz lehetővé a szállítójármű címkézése tekintetében. A szállítójármű elején és hátulján lévő narancssárga címkéknek meg kell felelniük az ADR 5.3.2.1.1. fejezetének, de nem kell tartalmazniuk a veszélyazonosító számot.

A VTGGS 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja eltérést tesz lehetővé a szállítójármű címkézése tekintetében. A szállítójármű elején és hátulján lévő narancssárga címkéknek meg kell felelniük az ADR 5.3.2.1.1. fejezetének, de nem kell tartalmazniuk a veszélyazonosító számot.

| | A VTGGS 30. cikke (1) bekezdésének c) pontja mentesíti a járművezetőt az ADR 8.2. fejezetében előírt különleges képzési követelmények alól. A járművezetőnek azonban rendelkeznie kell a tartányvizsgáló vállalkozások számára szükséges képzéssel. Ezt a képzést a CITEC (Svájci Vízvédelmi és Tartályvédelmi Szövetség) biztosítja, amely egy háromhetes tanfolyamból, valamint egy ötévente ismétlődő tanfolyamból áll, amelynek keretében a járművezetők képzésben részesülnek a tartályok tisztításával, ellenőrzésével és javításával kapcsolatos minden szükséges biztonsági és környezetvédelmi szempont vonatkozásában. Ez a képzés tartálybiztonsági szövetségi szakképesítést
   (6)
  nyújt. |
| --- | --- |

A VTGGS 30. cikke (1) bekezdésének c) pontja mentesíti a járművezetőt az ADR 8.2. fejezetében előírt különleges képzési követelmények alól. A járművezetőnek azonban rendelkeznie kell a tartányvizsgáló vállalkozások számára szükséges képzéssel. Ezt a képzést a CITEC (Svájci Vízvédelmi és Tartályvédelmi Szövetség) biztosítja, amely egy háromhetes tanfolyamból, valamint egy ötévente ismétlődő tanfolyamból áll, amelynek keretében a járművezetők képzésben részesülnek a tartályok tisztításával, ellenőrzésével és javításával kapcsolatos minden szükséges biztonsági és környezetvédelmi szempont vonatkozásában. Ez a képzés tartálybiztonsági szövetségi szakképesítést
   (6)
  nyújt.

A VTGGS 30. cikke (1) bekezdésének c) pontja mentesíti a járművezetőt az ADR 8.2. fejezetében előírt különleges képzési követelmények alól. A járművezetőnek azonban rendelkeznie kell a tartányvizsgáló vállalkozások számára szükséges képzéssel. Ezt a képzést a CITEC (Svájci Vízvédelmi és Tartályvédelmi Szövetség) biztosítja, amely egy háromhetes tanfolyamból, valamint egy ötévente ismétlődő tanfolyamból áll, amelynek keretében a járművezetők képzésben részesülnek a tartályok tisztításával, ellenőrzésével és javításával kapcsolatos minden szükséges biztonsági és környezetvédelmi szempont vonatkozásában. Ez a képzés tartálybiztonsági szövetségi szakképesítést

6

nyújt

| | Végül a VTGGS 30. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tartály és szállítójárműje mentesül az ADR 4.3., 4.4., 6.8., 6.9. és 9.1. fejezetében előírt, kialakításra, szerelvényekre, és ellenőrzésre vonatkozó követelmények alól. |
| --- | --- |

Végül a VTGGS 30. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tartály és szállítójárműje mentesül az ADR 4.3., 4.4., 6.8., 6.9. és 9.1. fejezetében előírt, kialakításra, szerelvényekre, és ellenőrzésre vonatkozó követelmények alól.

Végül a VTGGS 30. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tartály és szállítójárműje mentesül az ADR 4.3., 4.4., 6.8., 6.9. és 9.1. fejezetében előírt, kialakításra, szerelvényekre, és ellenőrzésre vonatkozó követelmények alól.

Jelentésében a DNV értékelte, hogy a közúti szállítás során esetlegesen bekövetkező balesetek – például ütközés, terepen történő vezetés vagy a rakomány elmozdulása – esetén a kockázat növekedne-e. A DNV arra a következtetésre jutott, hogy ezekben a helyzetekben nem növekedne a kockázat, feltéve, hogy a járművezetők rendelkeznek a CITEC speciális képzésével.

2.2.   A VTGGS 36. cikkének (2) bekezdése

A VTGGS 36. cikkének (2) bekezdése

2021. március 8-i levelében a liechtensteini kormány a következőképpen írta le az eltérést:

Ez a rendelkezés lehetővé teszi az ADR 1. osztályába tartozó veszélyes áruk (robbanóanyagok és robbanóeszközök) szállítását az ADR 1.1.3.6. fejezetében meghatározott szabad mennyiségen felül. Ez azonban csak azzal a szigorú feltétellel megengedett, hogy a járművezető robbanószerkezetekre vonatkozó engedéllyel („Sprengausweis”) rendelkezik, tehát a robbanóanyag-szakértők számára szervezett speciális képzésben részesült. Az ilyen engedély megszerzésére feljogosító képzés a robbanószerekkel foglalkozó személyeknek szóló speciális képzés, amely túlmutat a veszélyes áruk szállítására vonatkozó szokásos képzésen, és magas szintű biztonságot biztosít. Ezenkívül ilyen szállítás csak olyan robbanószerek és pirotechnikai termékek esetében végezhető, amelyekre a fent említett engedélyt megadták.

Ezen okok miatt a VTGGS 36. cikkének (2) bekezdésében előírt kivétel nem veszélyezteti a biztonságot, és Liechtenstein ezúton az irányelv 6. cikkével összhangban eltérést kíván kérelmezni.

A DNV jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a hatályos eltéréssel járó kockázat nem növekszik, feltéve, hogy a BBT-engedély egyenértékű a járművezetők ADR szerinti képzésével.

2.3.   A VTGGS 5. melléklete 1.1.3.6.3. fejezetének b) pontja

A VTGGS 5. melléklete 1.1.3.6.3. fejezetének b) pontja

2021. március 8-i levelében a liechtensteini kormány a következőképpen írta le az eltérést:

Ez a rendelkezés a 6.14. fejezettel együtt kifejezetten az építési területeken használt tartályokra („Baustellentanks”) vonatkozik, amely fogalmat az ADR nem ismeri.

Az építési területeken használt tartályok az építkezési területeken ideiglenesen használt tartályok, amelyek az építkezésen használt gépek üzemanyaggal való feltöltésére szolgálnak. Ezek egy belső tartályból és egy zárt külső gyűjtőmedencéből állnak (lásd a VTGGS 5. mellékletének 6.14.1.1. pontját). Az ilyen felhasználás szempontjából ezek tekinthetők a legbiztonságosabb megoldásnak.

A legfeljebb 1 210 liter térfogatú, maximum 1 150 liter szállítására alkalmas, építési területeken használt tartályok eltérhetnek az ADR egyes előírásaitól, de kizárólag UN 1202 azonosító számú dízelüzemanyag/fűtőolaj tárolására és szállítására használhatók. Az ADR 6.8. fejezetének rendelkezéseit a 6.8.2.1.3., a 6.8.2.1.4. és a 6.8.2.1.15–6.8.2.1.23. pont kivételével be kell tartani. Az ilyen tartályok kialakítására és vizsgálatára vonatkozó előrásokat a VTGGS 5. mellékletének 6.14.2. és 6.14.3. fejezete tartalmazza. Az építési területeken használt tartályok tekintetében az ADR szerinti vizsgálatokért is felelős hatóság (a veszélyes áruk svájci felügyelete, „Eidgenössisches Gefahrgutinspektorat”) végzi a szabványosítást és a vizsgálatokat. A felügyelőség biztosítja az összes vonatkozó biztonsági jellemző betartását az ADR előírásaival összehasonlítható biztonsági szint biztosítása érdekében.

Ezen okok miatt a VTGGS 5. melléklete 1.1.3.6.3. fejezetének b) pontjában előírt kivétel a 6.14. fejezettel együtt nem veszélyezteti a biztonságot.

Jelentésében a DNV értékelte az ütközéssel, a terepen történő vezetéssel és a rakomány elmozdulásával kapcsolatos megnövekedett kockázatot. A DNV arra a következtetésre jutott, hogy az eltérés növeli a kockázatot, de meghatározta a két megelőző intézkedést, nevezetesen i. az építési területeken használt tartályokon végzett ADR-ellenőrzést/vizsgálatokat, valamint ii. az építési területeken használt kettős héjú tartályok használatát.

A Liechtensteintól érkezett kérelemben foglaltak szerint az építési területeken használt tartályok egy belső tartályból és egy zárt külső gyűjtőmedencéből állnak, és ez a biztonság nem sérül. Liechtenstein kijelentette továbbá, hogy „
  [a] VTGGS 5. mellékletének 1.1.3.6.3. b) pontja és 6.14. fejezete alóli mentességre 2027-től kezdődően nem lesz szükség, mivel ezek a rendelkezések hatályukat vesztik
  ”.

[a] VTGGS 5. mellékletének 1.1.3.6.3. b) pontja és 6.14. fejezete alóli mentességre 2027-től kezdődően nem lesz szükség, mivel ezek a rendelkezések hatályukat vesztik

3.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy ezen eltérések engedélyezésével nem sérül a biztonság, és a három eltérési kérelem megfelel az irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek. Tehát a rendelet 30. cikke, 36. cikke (2) bekezdése és 5. melléklete 1.1.3.6.3. pontjának b) alpontja szerinti három eltérést engedélyezni kell.

A Hatóság 2021. december 17-én 298/21/COL sz. felhatalmazáson alapuló határozatával (1228844. sz. dokumentum) az irányelv 9. cikkével összhangban megfelelően benyújtotta a Közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottságnak a meghozandó intézkedésekről szóló határozattervezetet. 2022. január 14-én a Közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottság nem nyilvánított véleményt a határozattervezetről.

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 3/2012/SC sz. határozata 3. cikkének (4) bekezdése szerint a Hatóság elfogadhatja a tervezett intézkedést, kivéve, ha az alap-jogiaktus úgy rendelkezik, hogy az intézkedéstervezet nem fogadható el, ha nem nyilvánítottak véleményt, ami nem vonatkozik a jelenlegi eljárásra, és ezért a Hatóság elfogadhatja az intézkedést.

A Hatóság ezért az irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján engedélyezi a kért eltérést. Az irányelv 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban az eltérés érvényessége 6 év. A Hatóság az irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban megújíthatja az engedélyt.

A közlekedéssel foglalkozó testületi tagot felhatalmazták arra, hogy a Hatóság nevében és annak felelősségi körében elfogadja az intézkedéseket, amennyiben az elfogadandó intézkedések tervezete összhangban van a Közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A liechtensteini kormány a veszélyes áruk közúti szállításáról szóló, 1998. március 3-i liechtensteini rendelet 30. cikke, 36. cikkének (2) bekezdése, valamint annak 5. melléklete 1.1.3.6.3. pontjának b) alpontja tekintetében kért három eltérésre engedélyt kap.

2. cikk

Az e határozat 1. cikkében megállapított eltéréseket az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvének 6. pontja szerint ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjának az EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében.

3. cikk

Az e határozat 1. cikkében megállapított eltérések hat éves időtartamra érvényesek.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Liechtensteini Hercegség a címzettje, és azt követően lép hatályba, hogy ez az állam az értesítést megkapta.

5. cikk

Ez a határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 9-én.

A 103/13/COL felhatalmazáson alapuló határozat alapján eljáró EFTA Felügyeleti Hatóság részéről,

Árni Páll ÁRNASON

felelős testületi tag

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

ellenjegyző igazgató Jogi és Végrehajtási Ügyek Igazgatósága

---

(1)  Dokumentumszám: 694300.

1

(2)  
  Verordnung über den Transport gefährlicher Güter auf der Strasse – VTGGS

2

Verordnung über den Transport gefährlicher Güter auf der Strasse – VTGGS

(3)  Dokumentumszám: 709161.

3

(4)  Dokumentumszám: 1185764.

4

(5)  A Genfben 1957. szeptember 30-án megkötött, a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló módosított európai megállapodás

5

(6)  
  Spezialistin für Tanksicherheit mit eidgenössischem Fachausweis.

6

Spezialistin für Tanksicherheit mit eidgenössischem Fachausweis.

---

Helyesbítések

| 2022.10.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 272/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 272/52

---

Helyesbítés az illetékes hatóságok által az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában nyilvánosságra hozandó információk formátuma, szerkezete, tartalmi elemei és éves közzétételi időpontja tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló, 2022. március 8-i (EU) 2022/389 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 79., 2022. március 9.
  )

A 19. oldalon a IV. melléklet 1. részében („Az illetékes hatóság által szolgáltatandó egyedi adatok”) a második oszlopban („Hivatkozás az adatszolgáltatási táblára”)

a 090. sorban:

a következő szövegrész:

„I 02.00, 0030. sor”

helyesen:

„I 02.01, 0030. sor”.

A 100. sorban:

a következő szövegrész:

„I 02.00, 0020. sor”

helyesen:

„I 02.01, 0020. sor”.

A 110. sorban:

a következő szövegrész:

„I 02.00, 0040. sor”

helyesen:

„I 02.01, 0040. sor”.

A 20. és a 21. oldalon a IV. melléklet 2. részében („Piaci kockázattal kapcsolatos adatok”) a harmadik oszlopban („Hivatkozás az adatszolgáltatási táblára”)

a 020. sorban:

a következő szövegrész:

„IF 04.00, 0100. sor”

helyesen:

„I 04.00, 0100. sor”.

A 070. sorban:

a következő szövegrész:

„IF 04.00, 0110. sor”

helyesen:

„I 04.00, 0110. sor”.

A 100. sorban:

a következő szövegrész:

„IF 04.00, 0100. sor”

helyesen:

„I 04.00, 0100. sor”.

A 150. sorban:

a következő szövegrész:

„IF 04.00, 0110. sor”

helyesen:

„I 04.00, 0110. sor”.

A 21. oldalon a IV. melléklet 2. részében („Piaci kockázattal kapcsolatos adatok”) a tábla első oszlopában („A piacot érintő kockázattal kapcsolatos adatok”) a harmadik aloszlopban:

a következő szövegrész:

„Teljes szavatolótőke-követelmény az egyes módszerek szerint (1)”

helyesen:

„Teljes szavatolótőke-követelmény az egyes módszerek szerint”.

A 21. oldalon a IV. melléklet 2. részében („Piaci kockázattal kapcsolatos adatok”) a tábla második oszlopában („Módszer”) a 130. sorban:

a következő szövegrész:

„ebből: alternatív belső modellen alapuló módszer (2)”

helyesen:

„ebből: alternatív belső modellen alapuló módszer”.

A 21. oldalon a IV. melléklet 2. részében („Piaci kockázattal kapcsolatos adatok”) a tábla (3) megjegyzésében:

a következő szövegrész:

| „(3) | Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkében említett szavatolótőke-követelmények.” |
| --- | --- |

„(3)

helyesen:

| „(3) | Az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkében említett szavatolótőke-követelmények.” |
| --- | --- |

„(3)

A 24. és a 25. oldalon, a 4. részben („Mentességekkel kapcsolatos adatok”) a negyedik oszlopot („9. cikk”) el kell hagyni.

---