# Eiropas Savienības L 275/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 275 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 25. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 275

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 25. oktobris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2036 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2037 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā | 11 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2038 (2022. gada 19. oktobris), ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Savienības lidostās, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju vai militāru agresiju (
  1
  ) | 14 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2039 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) – CARE | 23 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2040 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 805/2004 attiecībā uz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu, lai to pielāgotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam (
  1
  ) | 30 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā | 33 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2036 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2037 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

11

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2038 (2022. gada 19. oktobris), ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Savienības lidostās, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju vai militāru agresiju (
  1
  )

1

14

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2039 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) – CARE

FAST

CARE

23

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2040 (2022. gada 19. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 805/2004 attiecībā uz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu, lai to pielāgotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam (
  1
  )

1

30

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā

33

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/2042 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku | 48 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2022/2043 (2022. gada 24. oktobris), ar ko īsteno Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi | 50 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2044 (2022. gada 18. oktobris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Roero (ACVN)) | 52 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2045 (2022. gada 18. oktobris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Chianti Classico (ACVN)) | 53 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/2046 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1408/2013 pielikumus nolūkā tos pielāgot, atspoguļojot Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un tā Protokola par Īriju/Ziemeļīriju noteikumus | 55 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2047 (2022. gada 24. oktobris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325 labo attiecībā uz dažu kontroles iestāžu un kontroles institūciju atzīšanu, kura piešķirta attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā | 57 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2048 (2022. gada 24. oktobris), ar ko par esošu aktīvo vielu lietošanai 6. produkta veida biocīdos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 apstiprina L-(+)-pienskābi (
  1
  ) | 60 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2049 (2022. gada 24. oktobris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325 groza attiecībā uz dažu kontroles iestāžu un kontroles institūciju atzīšanu, kura piešķirta attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā | 64 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/2050 (2022. gada 18. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika | 70 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2051 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi | 72 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2052 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku | 74 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2053 (2022. gada 18. oktobris) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7418) | 75 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2054 (2022. gada 21. oktobris) par neatrisinātajiem iebildumiem, kas saistīti ar biocīda Preventol A 12 TK 50 atļaujas piešķiršanas nosacījumiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7408)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ANO Noteikumi Nr. 147 – Vienoti noteikumi par lauksaimniecības transportlīdzekļu sastāvu mehāniskās sakabes sastāvdaļu apstiprināšanu [2022/2055] | 80 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2022/2042 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku

48

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2022/2043 (2022. gada 24. oktobris), ar ko īsteno Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

50

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2044 (2022. gada 18. oktobris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Roero (ACVN))

52

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2045 (2022. gada 18. oktobris), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Chianti Classico (ACVN))

53

*

Komisijas Regula (ES) 2022/2046 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1408/2013 pielikumus nolūkā tos pielāgot, atspoguļojot Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un tā Protokola par Īriju/Ziemeļīriju noteikumus

55

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2047 (2022. gada 24. oktobris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325 labo attiecībā uz dažu kontroles iestāžu un kontroles institūciju atzīšanu, kura piešķirta attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā

57

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2048 (2022. gada 24. oktobris), ar ko par esošu aktīvo vielu lietošanai 6. produkta veida biocīdos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 apstiprina L-(+)-pienskābi (
  1
  )

1

60

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2049 (2022. gada 24. oktobris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325 groza attiecībā uz dažu kontroles iestāžu un kontroles institūciju atzīšanu, kura piešķirta attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā

64

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/2050 (2022. gada 18. oktobris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika

70

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2051 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

72

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2052 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

74

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2053 (2022. gada 18. oktobris) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7418)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7418)

75

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2054 (2022. gada 21. oktobris) par neatrisinātajiem iebildumiem, kas saistīti ar biocīda Preventol A 12 TK 50 atļaujas piešķiršanas nosacījumiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7408)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7408)

1

77

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ANO Noteikumi Nr. 147 – Vienoti noteikumi par lauksaimniecības transportlīdzekļu sastāvu mehāniskās sakabes sastāvdaļu apstiprināšanu [2022/2055]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2036

(2022. gada 19. oktobris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2)
  ,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/876 (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/877 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/879 (6) tika grozīts Savienības noregulējuma tiesiskais regulējums kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, izdarot grozījumus attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (9). Minētie grozījumi bija nepieciešami, lai Savienībā ieviestu Finanšu stabilitātes padomes 2015. gada 9. novembrī publicēto starptautisko “Kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) standartu” (“TLAC standarts”) globālām sistēmiski nozīmīgām bankām, ko Savienības regulējumā sauc par globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), un lai uzlabotu minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemērošanu visām bankām. Pārskatītajam Savienības banku noregulējuma tiesiskajam regulējumam būtu labāk jānodrošina, ka banku zaudējumu absorbcija un rekapitalizācija notiek, izmantojot privātus līdzekļus, kad šīs bankas kļūst finansiāli dzīvotnespējīgas un pēc tam tām tiek piemērots noregulējums. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/876 (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/877 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/879 (6) tika grozīts Savienības noregulējuma tiesiskais regulējums kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, izdarot grozījumus attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 806/2014 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (9). Minētie grozījumi bija nepieciešami, lai Savienībā ieviestu Finanšu stabilitātes padomes 2015. gada 9. novembrī publicēto starptautisko “Kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) standartu” (“TLAC standarts”) globālām sistēmiski nozīmīgām bankām, ko Savienības regulējumā sauc par globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), un lai uzlabotu minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemērošanu visām bankām. Pārskatītajam Savienības banku noregulējuma tiesiskajam regulējumam būtu labāk jānodrošina, ka banku zaudējumu absorbcija un rekapitalizācija notiek, izmantojot privātus līdzekļus, kad šīs bankas kļūst finansiāli dzīvotnespējīgas un pēc tam tām tiek piemērots noregulējums.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a pantā ir noteikts, ka G-SNI ar noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru varētu noregulēt vairāk nekā vienu grupas vienību (“noregulējuma stratēģija ar vairākām noregulējuma iestādēm” jeb “MPE noregulējuma stratēģija”), uz risku balstītā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība ir jāaprēķina saskaņā ar teorētisku pieņēmumu, ka noregulējums tiktu piemērots tikai vienai grupas vienībai, novirzot minētās grupas meitasuzņēmumu zaudējumu un rekapitalizācijas vajadzības uz noregulējuma vienību (“noregulējuma stratēģija ar vienu noregulējuma iestādi” jeb “SPE noregulējuma stratēģija”). Līdzīga prasība ir noteikta Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktā attiecībā uz papildu prasību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību jomā, kuru noregulējuma iestādes var piemērot, ievērojot minētā panta 3. punktu. Saskaņā ar TLAC standartu minētajos aprēķinos būtu jāņem vērā visas trešo valstu sabiedrības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a pantā ir noteikts, ka G-SNI ar noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru varētu noregulēt vairāk nekā vienu grupas vienību (“noregulējuma stratēģija ar vairākām noregulējuma iestādēm” jeb “MPE noregulējuma stratēģija”), uz risku balstītā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība ir jāaprēķina saskaņā ar teorētisku pieņēmumu, ka noregulējums tiktu piemērots tikai vienai grupas vienībai, novirzot minētās grupas meitasuzņēmumu zaudējumu un rekapitalizācijas vajadzības uz noregulējuma vienību (“noregulējuma stratēģija ar vienu noregulējuma iestādi” jeb “SPE noregulējuma stratēģija”). Līdzīga prasība ir noteikta Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktā attiecībā uz papildu prasību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību jomā, kuru noregulējuma iestādes var piemērot, ievērojot minētā panta 3. punktu. Saskaņā ar TLAC standartu minētajos aprēķinos būtu jāņem vērā visas trešo valstu sabiedrības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta trešo daļu un atbilstīgi TLAC standartam G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju pašu kapitāla un atbilstīgo saistību faktisko prasību summa nedrīkst būt mazāka par teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju. Lai Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumus saskaņotu ar Direktīvas 2014/59/ES noteikumiem un lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādes vienmēr rīkojas saskaņā ar minēto direktīvu un ņem vērā gan Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, gan jebkādas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu noteiktās papildu prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a pants un būtu jāsvītro minētās regulas 92.a panta 3. punkts. Tam nebūtu jāliedz noregulējuma iestādēm secināt, ka jebkāda korekcija, ar kuru līdz minimumam samazinātu vai likvidētu starpību starp G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju faktisko prasību summu attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām un teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju, ja pirmā ir lielāka par otro, būtu nepiemērota vai neatbilstu G-SNI noregulējuma stratēģijai. Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta un Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta saskaņotību, minētās direktīvas 45.h panta 2. punktā minētajā aprēķinā būtu jāņem vērā arī visas trešo valstu vienības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta trešo daļu un atbilstīgi TLAC standartam G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju pašu kapitāla un atbilstīgo saistību faktisko prasību summa nedrīkst būt mazāka par teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju. Lai Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumus saskaņotu ar Direktīvas 2014/59/ES noteikumiem un lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādes vienmēr rīkojas saskaņā ar minēto direktīvu un ņem vērā gan Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, gan jebkādas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu noteiktās papildu prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a pants un būtu jāsvītro minētās regulas 92.a panta 3. punkts. Tam nebūtu jāliedz noregulējuma iestādēm secināt, ka jebkāda korekcija, ar kuru līdz minimumam samazinātu vai likvidētu starpību starp G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju faktisko prasību summu attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām un teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju, ja pirmā ir lielāka par otro, būtu nepiemērota vai neatbilstu G-SNI noregulējuma stratēģijai. Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta un Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta saskaņotību, minētās direktīvas 45.h panta 2. punktā minētajā aprēķinā būtu jāņem vērā arī visas trešo valstu vienības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b pantā ir noteikts, ka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, kas nav noregulējuma vienības, cita starpā var izpildīt ar atbilstīgo saistību instrumentiem. Tomēr Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 2. punkta c), k), l) un m) apakšpunktā noteiktajos kritērijos attiecībā uz atbilstīgo saistību instrumentiem tiek pieņemts, ka emitējošā vienība ir noregulējuma vienība. Būtu jānodrošina, ka minētie svarīgie meitasuzņēmumi var emitēt parāda instrumentus, kas atbilst visiem atbilstības kritērijiem, kā sākotnēji paredzēts. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b pantā ir noteikts, ka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, kas nav noregulējuma vienības, cita starpā var izpildīt ar atbilstīgo saistību instrumentiem. Tomēr Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.b panta 2. punkta c), k), l) un m) apakšpunktā noteiktajos kritērijos attiecībā uz atbilstīgo saistību instrumentiem tiek pieņemts, ka emitējošā vienība ir noregulējuma vienība. Būtu jānodrošina, ka minētie svarīgie meitasuzņēmumi var emitēt parāda instrumentus, kas atbilst visiem atbilstības kritērijiem, kā sākotnēji paredzēts.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta 4. punkta pirmo daļu noregulējuma iestādes var atļaut G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju atskaitīt konkrētas līdzdalības tādu meitasuzņēmumu pašu kapitālā un atbilstīgo saistību instrumentos, kuri nepieder tai pašai noregulējuma grupai, atskaitot mazāku, koriģētu summu, ko nosaka noregulējuma iestāde. Minētās regulas 72.e panta 4. punkta otrajā daļā noteikts, ka šādos gadījumos starpība starp koriģēto summu un sākotnējo summu jāatskaita no attiecīgo meitasuzņēmumu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spējas. Saskaņā ar TLAC standartu minētajā pieejā būtu jāņem vērā attiecīgā meitasuzņēmuma uz risku balstītās un uz risku nebalstītās prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Turklāt minētā pieeja būtu jāpiemēro visiem trešo valstu meitasuzņēmumiem, kas ir minētās G-SNI daļa, ciktāl uz minētajiem meitasuzņēmumiem attiecas noregulējuma režīms, ko attiecīgā noregulējuma iestāde Savienībā uzskata par juridiski piemērojamu un ar ko tiek īstenoti starptautiski pieņemti standarti, konkrētāk – Finanšu stabilitātes padomes 2011. gada oktobrī publicētais dokuments “Efektīvu noregulējuma režīmu pamatelementi finanšu iestādēm” un TLAC standarts. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta 4. punkta pirmo daļu noregulējuma iestādes var atļaut G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju atskaitīt konkrētas līdzdalības tādu meitasuzņēmumu pašu kapitālā un atbilstīgo saistību instrumentos, kuri nepieder tai pašai noregulējuma grupai, atskaitot mazāku, koriģētu summu, ko nosaka noregulējuma iestāde. Minētās regulas 72.e panta 4. punkta otrajā daļā noteikts, ka šādos gadījumos starpība starp koriģēto summu un sākotnējo summu jāatskaita no attiecīgo meitasuzņēmumu zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spējas. Saskaņā ar TLAC standartu minētajā pieejā būtu jāņem vērā attiecīgā meitasuzņēmuma uz risku balstītās un uz risku nebalstītās prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Turklāt minētā pieeja būtu jāpiemēro visiem trešo valstu meitasuzņēmumiem, kas ir minētās G-SNI daļa, ciktāl uz minētajiem meitasuzņēmumiem attiecas noregulējuma režīms, ko attiecīgā noregulējuma iestāde Savienībā uzskata par juridiski piemērojamu un ar ko tiek īstenoti starptautiski pieņemti standarti, konkrētāk – Finanšu stabilitātes padomes 2011. gada oktobrī publicētais dokuments “Efektīvu noregulējuma režīmu pamatelementi finanšu iestādēm” un TLAC standarts.

| (6) | Ar Direktīvu (ES) 2019/879 tika grozīta Direktīva 2014/59/ES, lai ieviestu īpašus noteikumus par netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, proti, uz pašu kapitālu un saistībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 2. punkta nosacījumiem. Minēto noteikumu faktiskai ieviešanai un lai nodrošinātu, ka netiešu parakstīšanos veic prudenciāli pareizā veidā, Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (10), ar Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 6. punktu tika pilnvarota izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu metodes attiecībā uz šādu netiešu parakstīšanos uz atbilstīgiem resursiem. Tomēr, kā EBI uzsvēra savā 2021. gada 25. janvāra vēstulē Komisijai, starp Direktīvā 2014/59/ES noteiktajām deleģēšanas prasībām un spēkā esošajiem Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētajiem prudenciālajiem noteikumiem pastāv vairākas neatbilstības, kuras neļauj piemērot prudenciālo režīmu, kas nepieciešams, lai izpildītu pilnvarojumu tā, kā sākotnēji paredzēts. Konkrētāk, EBI norādīja, ka Regula (ES) Nr. 575/2013 neļauj atskaitīt resursus, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, un pēc tam piemērot atbilstīgu riska pakāpi visos tajos gadījumos, kas attiecas uz pilnvarojumu saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES. Līdzīgas problēmas tika identificētas Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktās sviras rādītāja prasības jomā. Ņemot vērā minētos juridiskos ierobežojumus, EBI izstrādātās metodes būtu tieši jāiestrādā Regulā (ES) Nr. 575/2013. Līdz ar to būtu jāsvītro Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 6. punkts. |
| --- | --- |

(6)

Ar Direktīvu (ES) 2019/879 tika grozīta Direktīva 2014/59/ES, lai ieviestu īpašus noteikumus par netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, proti, uz pašu kapitālu un saistībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 2. punkta nosacījumiem. Minēto noteikumu faktiskai ieviešanai un lai nodrošinātu, ka netiešu parakstīšanos veic prudenciāli pareizā veidā, Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (10), ar Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 6. punktu tika pilnvarota izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu metodes attiecībā uz šādu netiešu parakstīšanos uz atbilstīgiem resursiem. Tomēr, kā EBI uzsvēra savā 2021. gada 25. janvāra vēstulē Komisijai, starp Direktīvā 2014/59/ES noteiktajām deleģēšanas prasībām un spēkā esošajiem Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētajiem prudenciālajiem noteikumiem pastāv vairākas neatbilstības, kuras neļauj piemērot prudenciālo režīmu, kas nepieciešams, lai izpildītu pilnvarojumu tā, kā sākotnēji paredzēts. Konkrētāk, EBI norādīja, ka Regula (ES) Nr. 575/2013 neļauj atskaitīt resursus, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, un pēc tam piemērot atbilstīgu riska pakāpi visos tajos gadījumos, kas attiecas uz pilnvarojumu saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES. Līdzīgas problēmas tika identificētas Regulā (ES) Nr. 575/2013 noteiktās sviras rādītāja prasības jomā. Ņemot vērā minētos juridiskos ierobežojumus, EBI izstrādātās metodes būtu tieši jāiestrādā Regulā (ES) Nr. 575/2013. Līdz ar to būtu jāsvītro Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 6. punkts.

| (7) | Saistībā ar noregulējuma vienību netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, saskaņā ar pārskatīto Savienības banku noregulējuma režīmu vajadzētu pieprasīt, lai starpnieksabiedrības pilnā apmērā atskaita līdzdalību resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kurus ir emitējušas vienības, kuras pašas nav noregulējuma vienības un kuras pieder pie tās pašas noregulējuma grupas. Tas nodrošina grupas iekšējo zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas mehānismu pienācīgu darbību un novērš to, ka tiek divkārši uzskaitīti minēto vienību resursi, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ar nolūku, lai starpnieksabiedrība izpildītu savu iekšējo minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Bez minētajiem atskaitījumiem varētu būt apdraudēta izvēlētās noregulējuma stratēģijas pienācīga īstenošana, jo starpnieksabiedrība varētu izmantot ne tikai savu, bet arī citu vienību – kuras pašas nav noregulējuma vienības un kuras pieder pie tās pašas noregulējuma grupas – zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, pirms starpnieksabiedrība vai minētās citas vienības vairs nav dzīvotspējīgas. Lai nodrošinātu, ka atskaitīšanas pienākums ir saskaņots ar to vienību loku, kuras noregulējuma vienība var izmantot, lai netieši parakstītos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, un lai izvairītos no regulējuma arbitrāžas, starpnieksabiedrībām būtu jāatskaita to līdzdalība resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kurus ir emitējušas visas vienības, kuras pieder pie vienas un tās pašas noregulējuma grupas un kuras var būt pakļautas minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, nevis tikai līdzdalības to meitasuzņēmumu emitētos resursos. Tādi paši pienākumi attiecīgā gadījumā būtu jāpiemēro tādu resursu netiešai emisijai, kuri ir atbilstīgi, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b pantā noteiktajai prasībai par pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(7)

Saistībā ar noregulējuma vienību netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, saskaņā ar pārskatīto Savienības banku noregulējuma režīmu vajadzētu pieprasīt, lai starpnieksabiedrības pilnā apmērā atskaita līdzdalību resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kurus ir emitējušas vienības, kuras pašas nav noregulējuma vienības un kuras pieder pie tās pašas noregulējuma grupas. Tas nodrošina grupas iekšējo zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas mehānismu pienācīgu darbību un novērš to, ka tiek divkārši uzskaitīti minēto vienību resursi, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ar nolūku, lai starpnieksabiedrība izpildītu savu iekšējo minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Bez minētajiem atskaitījumiem varētu būt apdraudēta izvēlētās noregulējuma stratēģijas pienācīga īstenošana, jo starpnieksabiedrība varētu izmantot ne tikai savu, bet arī citu vienību – kuras pašas nav noregulējuma vienības un kuras pieder pie tās pašas noregulējuma grupas – zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju, pirms starpnieksabiedrība vai minētās citas vienības vairs nav dzīvotspējīgas. Lai nodrošinātu, ka atskaitīšanas pienākums ir saskaņots ar to vienību loku, kuras noregulējuma vienība var izmantot, lai netieši parakstītos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, un lai izvairītos no regulējuma arbitrāžas, starpnieksabiedrībām būtu jāatskaita to līdzdalība resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kurus ir emitējušas visas vienības, kuras pieder pie vienas un tās pašas noregulējuma grupas un kuras var būt pakļautas minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, nevis tikai līdzdalības to meitasuzņēmumu emitētos resursos. Tādi paši pienākumi attiecīgā gadījumā būtu jāpiemēro tādu resursu netiešai emisijai, kuri ir atbilstīgi, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b pantā noteiktajai prasībai par pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka atskaitīšanas režīms saglabājas samērīgs, starpnieksabiedrībām vajadzētu būt iespējai izvēlēties instrumentu kombināciju, kuru veido vai nu pašu kapitāls, vai atbilstīgās saistības, ar ko tie finansē īpašumtiesību iegādi uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Tas ļautu starpnieksabiedrībām pilnībā izvairīties no jebkādiem atskaitījumiem, kas saistīti ar pašu kapitālu, ja vien tās ir emitējušas pietiekamas atbilstīgās saistības. Tādēļ atskaitījumi vispirms būtu jāpiemēro starpnieksabiedrību atbilstīgo saistību posteņiem. Ja starpnieksabiedrībai ir individuāli jāievēro iekšējā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, atskaitījumi būtu jāpiemēro tām atbilstīgajām saistībām, kuras atbilst minētās direktīvas 45.f panta 2. punkta nosacījumiem. Ja atskaitāmā summa pārsniedz starpnieksabiedrību atbilstīgo saistību posteņu summu, atlikusī summa būtu jāatskaita no to pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla posteņiem, sākot ar otrā līmeņa kapitāla posteņiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 66. panta e) punktu. Šādā gadījumā ir nepieciešams, lai atskaitījumi, kas atbilst atlikušajai summai, tiek piemēroti arī tad, kad tiek aprēķināts pašu kapitāls Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (11) noteikto prasību ievērošanas nolūkā. Pretējā gadījumā to starpnieksabiedrību maksātspējas rādītāji, kuras, lai finansētu īpašumtiesību iegādi uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ir emitējušas pašu kapitāla, nevis atbilstīgo saistību instrumentus, var tikt novērtēti pārāk augstu. Turklāt, saglabājot saskaņota režīma piemērošanu līdzdalībai resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, prudenciālā un noregulēšanas nolūkā, tiek novērsta nevajadzīga sarežģītības palielināšanās, jo iestādes varētu turpināt aprēķināt, paziņot un atklāt vienu kopējās riska darījumu vērtības un kopējās riska darījumu vērtības mēra kopumu prudenciālā un noregulēšanas nolūkā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka atskaitīšanas režīms saglabājas samērīgs, starpnieksabiedrībām vajadzētu būt iespējai izvēlēties instrumentu kombināciju, kuru veido vai nu pašu kapitāls, vai atbilstīgās saistības, ar ko tie finansē īpašumtiesību iegādi uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Tas ļautu starpnieksabiedrībām pilnībā izvairīties no jebkādiem atskaitījumiem, kas saistīti ar pašu kapitālu, ja vien tās ir emitējušas pietiekamas atbilstīgās saistības. Tādēļ atskaitījumi vispirms būtu jāpiemēro starpnieksabiedrību atbilstīgo saistību posteņiem. Ja starpnieksabiedrībai ir individuāli jāievēro iekšējā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES, atskaitījumi būtu jāpiemēro tām atbilstīgajām saistībām, kuras atbilst minētās direktīvas 45.f panta 2. punkta nosacījumiem. Ja atskaitāmā summa pārsniedz starpnieksabiedrību atbilstīgo saistību posteņu summu, atlikusī summa būtu jāatskaita no to pirmā līmeņa pamata kapitāla, pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla posteņiem, sākot ar otrā līmeņa kapitāla posteņiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 66. panta e) punktu. Šādā gadījumā ir nepieciešams, lai atskaitījumi, kas atbilst atlikušajai summai, tiek piemēroti arī tad, kad tiek aprēķināts pašu kapitāls Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (11) noteikto prasību ievērošanas nolūkā. Pretējā gadījumā to starpnieksabiedrību maksātspējas rādītāji, kuras, lai finansētu īpašumtiesību iegādi uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ir emitējušas pašu kapitāla, nevis atbilstīgo saistību instrumentus, var tikt novērtēti pārāk augstu. Turklāt, saglabājot saskaņota režīma piemērošanu līdzdalībai resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, prudenciālā un noregulēšanas nolūkā, tiek novērsta nevajadzīga sarežģītības palielināšanās, jo iestādes varētu turpināt aprēķināt, paziņot un atklāt vienu kopējās riska darījumu vērtības un kopējās riska darījumu vērtības mēra kopumu prudenciālā un noregulēšanas nolūkā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 2. punkts.

| (9) | Lai vēl vairāk uzlabotu atskaitīšanas režīma samērīgumu, to nevajadzētu piemērot izņēmuma gadījumos, kad, ievērojot Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 1. punkta trešo daļu un 4. punktu, iekšējo minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemēro tikai konsolidēti attiecībā uz līdzdalību resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kurus ir emitējušas konsolidācijas tvērumā iekļautās vienības. Tas pats izņēmums būtu piemērojams, ja, ievērojot minētās regulas 11. panta 3.a punktu, konsolidēti tiek pildīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b pantā noteiktā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai vēl vairāk uzlabotu atskaitīšanas režīma samērīgumu, to nevajadzētu piemērot izņēmuma gadījumos, kad, ievērojot Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 1. punkta trešo daļu un 4. punktu, iekšējo minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām piemēro tikai konsolidēti attiecībā uz līdzdalību resursos, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kurus ir emitējušas konsolidācijas tvērumā iekļautās vienības. Tas pats izņēmums būtu piemērojams, ja, ievērojot minētās regulas 11. panta 3.a punktu, konsolidēti tiek pildīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92.b pantā noteiktā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem.

| (10) | Ar netiešo parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jānodrošina, ka brīdī, kad meitasuzņēmums ir zaudējis savu dzīvotspēju, zaudējumi tiek faktiski nodoti noregulējuma vienībai un noregulējuma vienība rekapitalizē attiecīgo meitasuzņēmumu. Tādējādi šie zaudējumi nebūtu jāabsorbē starpnieksabiedrībai, kurai vienkārši būtu jākļūst par līdzekli, ar kura palīdzību šos zaudējumus nodod noregulējuma vienībai. Līdz ar to un lai nodrošinātu, ka netiešās parakstīšanās rezultāts ir līdzvērtīgs pilnīgas tiešās parakstīšanās iznākumam, kā paredzēts saskaņā ar pilnvarojumu, kas noteikts Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 6. punktā, lai aprēķinātu starpnieksabiedrības kopējo riska darījumu vērtību, riska pakāpes nebūtu jāpiemēro riska darījumiem, kas atskaitīti atbilstoši jaunajam atskaitīšanas režīmam, ko paredzēts ieviest ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e pantu. Tāpat minētie riska darījumi būtu jāizslēdz no starpnieksabiedrības kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina. Režīms, kad netiek piemērota riska pakāpe un minētie riska darījumi tiek izslēgti no kopējās riska darījumu vērtības mēra, būtu attiecināms tikai uz tiem riska darījumiem, kurus atskaita saskaņā ar jauno atskaitīšanas režīmu, ko paredzēts ieviest ar minētās regulas 72.e pantu, lai praksē īstenotu pieeju, kas paredz netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. |
| --- | --- |

(10)

Ar netiešo parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jānodrošina, ka brīdī, kad meitasuzņēmums ir zaudējis savu dzīvotspēju, zaudējumi tiek faktiski nodoti noregulējuma vienībai un noregulējuma vienība rekapitalizē attiecīgo meitasuzņēmumu. Tādējādi šie zaudējumi nebūtu jāabsorbē starpnieksabiedrībai, kurai vienkārši būtu jākļūst par līdzekli, ar kura palīdzību šos zaudējumus nodod noregulējuma vienībai. Līdz ar to un lai nodrošinātu, ka netiešās parakstīšanās rezultāts ir līdzvērtīgs pilnīgas tiešās parakstīšanās iznākumam, kā paredzēts saskaņā ar pilnvarojumu, kas noteikts Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 6. punktā, lai aprēķinātu starpnieksabiedrības kopējo riska darījumu vērtību, riska pakāpes nebūtu jāpiemēro riska darījumiem, kas atskaitīti atbilstoši jaunajam atskaitīšanas režīmam, ko paredzēts ieviest ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e pantu. Tāpat minētie riska darījumi būtu jāizslēdz no starpnieksabiedrības kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina. Režīms, kad netiek piemērota riska pakāpe un minētie riska darījumi tiek izslēgti no kopējās riska darījumu vērtības mēra, būtu attiecināms tikai uz tiem riska darījumiem, kurus atskaita saskaņā ar jauno atskaitīšanas režīmu, ko paredzēts ieviest ar minētās regulas 72.e pantu, lai praksē īstenotu pieeju, kas paredz netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.

| (11) | Lai atspoguļotu jauno atskaitīšanas režīmu, kas piemērojams resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāgroza veidnes saskaņotas informācijas publiskošanai par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un par pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/763 (12). Publiskošanas veidnes būtu jāgroza arī tādēļ, lai iekļautu kopējo riska darījumu vērtību un kopējās riska darījumu vērtības mēru, kāds būtu starpnieksabiedrībām, ja tās neizslēgtu riska darījumus, kas atskaitīti saskaņā ar šo jauno atskaitīšanas režīmu. |
| --- | --- |

(11)

Lai atspoguļotu jauno atskaitīšanas režīmu, kas piemērojams resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāgroza veidnes saskaņotas informācijas publiskošanai par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un par pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/763 (12). Publiskošanas veidnes būtu jāgroza arī tādēļ, lai iekļautu kopējo riska darījumu vērtību un kopējās riska darījumu vērtības mēru, kāds būtu starpnieksabiedrībām, ja tās neizslēgtu riska darījumus, kas atskaitīti saskaņā ar šo jauno atskaitīšanas režīmu.

| (12) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, pilnībā saskaņot prudenciālo režīmu resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kuros līdzdalība ir starpnieksabiedrībām un kurus emitējušas vienas un tās pašas noregulējuma grupas vienības, un mērķtiecīgi pārskatīt prasības attiecībā uz G-SNI pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām un attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, pilnībā saskaņot prudenciālo režīmu resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām un kuros līdzdalība ir starpnieksabiedrībām un kurus emitējušas vienas un tās pašas noregulējuma grupas vienības, un mērķtiecīgi pārskatīt prasības attiecībā uz G-SNI pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām un attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (13) | Lai pienācīgi izvērtētu iespējamās neparedzētās sekas, kādas var izraisīt netieša parakstīšanās uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, tostarp jaunā atskaitīšanas režīma sekas, un lai nodrošinātu samērīgu režīmu un vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādām banku grupu struktūrām, it īpaši iestādēm, kurām ir uzņēmums, kas darbojas starp pārvaldītājsabiedrību un tās meitasuzņēmumiem, un vienībām, kuru noregulējuma plānā ir paredzēts, ka tās likvidēs saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru maksātnespējas gadījumā, Komisijai pēc iespējas drīz būtu jāpārskata, kā tiek īstenota dažādu veidu banku grupu struktūru netiešā parakstīšanās uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Komisijai būtu pienācīgi jāizvērtē iespējamie strukturālie risinājumi visām konstatētajām problēmām, piemēram, iespēju paplašināšana vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības, konsolidēti izpildīt tām noteiktās minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Pievienotajā leģislatīvā akta priekšlikumā, ko Komisija var pieņemt, būtu pienācīgi jāņem vērā datums, kad tiek piemērots īpašais režīms attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, lai to varētu īstenot, pirms kļūst piemērojams Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta 5. punkts. Vēlams, lai šāds leģislatīvā akta priekšlikums būtu specifisks. |
| --- | --- |

(13)

Lai pienācīgi izvērtētu iespējamās neparedzētās sekas, kādas var izraisīt netieša parakstīšanās uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, tostarp jaunā atskaitīšanas režīma sekas, un lai nodrošinātu samērīgu režīmu un vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādām banku grupu struktūrām, it īpaši iestādēm, kurām ir uzņēmums, kas darbojas starp pārvaldītājsabiedrību un tās meitasuzņēmumiem, un vienībām, kuru noregulējuma plānā ir paredzēts, ka tās likvidēs saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru maksātnespējas gadījumā, Komisijai pēc iespējas drīz būtu jāpārskata, kā tiek īstenota dažādu veidu banku grupu struktūru netiešā parakstīšanās uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Komisijai būtu pienācīgi jāizvērtē iespējamie strukturālie risinājumi visām konstatētajām problēmām, piemēram, iespēju paplašināšana vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības, konsolidēti izpildīt tām noteiktās minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. Pievienotajā leģislatīvā akta priekšlikumā, ko Komisija var pieņemt, būtu pienācīgi jāņem vērā datums, kad tiek piemērots īpašais režīms attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, lai to varētu īstenot, pirms kļūst piemērojams Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta 5. punkts. Vēlams, lai šāds leģislatīvā akta priekšlikums būtu specifisks.

| (14) | Lai nodrošinātu, ka iestādēm ir pietiekami daudz laika ieviest īpašo režīmu attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, tostarp jauno atskaitījumu režīmu, un ka tirgi nepieciešamības gadījumā var absorbēt tādu resursu papildu emisijas, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, noteikumiem par minēto režīmu būtu jākļūst piemērojamiem 2024. gada 1. janvārī – atbilstoši termiņam, kas noteikts tam, lai izpildītu minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu, ka iestādēm ir pietiekami daudz laika ieviest īpašo režīmu attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz resursiem, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, tostarp jauno atskaitījumu režīmu, un ka tirgi nepieciešamības gadījumā var absorbēt tādu resursu papildu emisijas, kuri ir atbilstīgi iekšējai minimuma prasībai pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, noteikumiem par minēto režīmu būtu jākļūst piemērojamiem 2024. gada 1. janvārī – atbilstoši termiņam, kas noteikts tam, lai izpildītu minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.

| (15) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013 un Direktīva 2014/59/ES, |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013 un Direktīva 2014/59/ES,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 575/2013

Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 4. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:






  “130.a) | “attiecīgā trešās valsts iestāde” ir trešās valsts iestāde, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 90) apakšpunktā;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 4. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

“130.a)

“attiecīgā trešās valsts iestāde” ir trešās valsts iestāde, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 90) apakšpunktā;”;

| 2) | regulas 12.a pantu aizstāj ar šādu:

  “12.a pants


  Konsolidētie aprēķini attiecībā uz G-SNI ar vairākām noregulējuma vienībām


  Ja vismaz divas G-SNI vienības, kas ir vienas un tās pašas G-SNI daļa, ir noregulējuma vienības vai trešo valstu vienības, kuras būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, minētās G-SNI ES mātes iestāde aprēķina 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību summu:






  a) | katrai noregulējuma vienībai vai trešās valsts vienībai, kas būtu noregulējuma vienība, ja tā veiktu uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 12.a pantu aizstāj ar šādu:

“12.a pants

Konsolidētie aprēķini attiecībā uz G-SNI ar vairākām noregulējuma vienībām

Ja vismaz divas G-SNI vienības, kas ir vienas un tās pašas G-SNI daļa, ir noregulējuma vienības vai trešo valstu vienības, kuras būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, minētās G-SNI ES mātes iestāde aprēķina 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību summu:

a)

katrai noregulējuma vienībai vai trešās valsts vienībai, kas būtu noregulējuma vienība, ja tā veiktu uzņēmējdarbību Savienībā;

| b) | ES mātes iestādei tā, it kā tā būtu vienīgā G-SNI noregulējuma vienība. |
| --- | --- |

b)

ES mātes iestādei tā, it kā tā būtu vienīgā G-SNI noregulējuma vienība.

Pirmās daļas b) punktā minēto aprēķinu veic, balstoties uz ES mātes iestādes konsolidēto finanšu stāvokli.

Noregulējuma iestādes rīkojas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktu un 45.h panta 2. punktu.”;

| 3) | regulas 49. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

  “Šo punktu nepiemēro atskaitījumiem, kas noteikti 72.e panta 5. punktā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 49. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

“Šo punktu nepiemēro atskaitījumiem, kas noteikti 72.e panta 5. punktā.”;

| 4) | regulas 72.b panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

  “Šīs regulas 92.b panta nolūkos atsauces uz noregulējuma vienību šā punkta pirmās daļas c), k), l) un m) apakšpunktā saprot arī kā atsauces uz iestādi, kas ir ārpussavienības G-SNI svarīgs meitasuzņēmums.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 72.b panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

“Šīs regulas 92.b panta nolūkos atsauces uz noregulējuma vienību šā punkta pirmās daļas c), k), l) un m) apakšpunktā saprot arī kā atsauces uz iestādi, kas ir ārpussavienības G-SNI svarīgs meitasuzņēmums.”;

| 5) | regulas 72.e pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Ja ES mātes iestādei vai dalībvalsts mātes iestādei, kam piemēro 92.a pantu, ir tieša, netieša vai sintētiska līdzdalība viena vai vairāku tādu meitasuzņēmumu pašu kapitāla instrumentos vai atbilstīgo saistību instrumentos, kuri nepieder tai pašai noregulējuma grupai, kurai pieder minētā mātes iestāde, minētās mātes iestādes noregulējuma iestāde, pienācīgi apsvērusi attiecīgo meitasuzņēmumu noregulējuma iestāžu vai attiecīgo trešo valstu iestāžu viedokli, var atļaut mātes iestādei atskaitīt šādas līdzdalības, atskaitot mazāku summu, ko nosaka minētās mātes iestādes noregulējuma iestāde. Minētā koriģētā summa ir vismaz vienāda ar summu (m), ko aprēķina šādi: | mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}} |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 72.e pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja ES mātes iestādei vai dalībvalsts mātes iestādei, kam piemēro 92.a pantu, ir tieša, netieša vai sintētiska līdzdalība viena vai vairāku tādu meitasuzņēmumu pašu kapitāla instrumentos vai atbilstīgo saistību instrumentos, kuri nepieder tai pašai noregulējuma grupai, kurai pieder minētā mātes iestāde, minētās mātes iestādes noregulējuma iestāde, pienācīgi apsvērusi attiecīgo meitasuzņēmumu noregulējuma iestāžu vai attiecīgo trešo valstu iestāžu viedokli, var atļaut mātes iestādei atskaitīt šādas līdzdalības, atskaitot mazāku summu, ko nosaka minētās mātes iestādes noregulējuma iestāde. Minētā koriģētā summa ir vismaz vienāda ar summu (m), ko aprēķina šādi:

mi = max{0; OPi + LPi – max{0; β · [Oi + Li – max{ri · aRWAi; wi · aLREi}]}}

kur:

| i | = | indekss, ar ko apzīmē meitasuzņēmumu; |
| --- | --- | --- |
| OPi | = | meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu summa, ko tur mātes iestāde; |
| LPi | = | meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību instrumentu summa, ko tur mātes iestāde; |
| β | = | to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums un ko aprēķina šādi:



  ; |
| Oi | = | meitasuzņēmuma i pašu kapitāla summa, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| Li | = | meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību summa, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu; |
| ri | = | attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem – līdzvērtīga noregulējuma prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus saskaņā ar šo regulu uzskatītu par pašu kapitālu vai atbilstīgām saistībām; |
| aRWAi | = | G-SNI vienības i kopējais riska darījumu apjoms, kas aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. punktu, ņemot vērā 12.a pantā izklāstītās korekcijas, vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem –aprēķināts saskaņā ar piemērojamiem vietējiem noteikumiem; |
| wi | = | attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92.a panta 1. punkta b) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem – līdzvērtīga noregulējuma prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus saskaņā ar šo regulu uzskatītu par pašu kapitālu vai atbilstīgām saistībām; |
| aLREi | = | G-SNI vienības i kopējās riska darījumu vērtības mērs, kas aprēķināts saskaņā ar 429. panta 4. punktu vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem – aprēķināts saskaņā ar piemērojamiem vietējiem noteikumiem. |

i

=

indekss, ar ko apzīmē meitasuzņēmumu;

OPi

=

meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu summa, ko tur mātes iestāde;

LPi

=

meitasuzņēmuma i emitēto atbilstīgo saistību instrumentu summa, ko tur mātes iestāde;

β

=

to meitasuzņēmuma i emitēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu procentuālā daļa, ko tur mātesuzņēmums un ko aprēķina šādi:

Formula
  ;

Oi

=

meitasuzņēmuma i pašu kapitāla summa, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

Li

=

meitasuzņēmuma i atbilstīgo saistību summa, neņemot vērā atskaitījumu, ko aprēķina saskaņā ar šo punktu;

ri

=

attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92.a panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem – līdzvērtīga noregulējuma prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus saskaņā ar šo regulu uzskatītu par pašu kapitālu vai atbilstīgām saistībām;

aRWAi

=

G-SNI vienības i kopējais riska darījumu apjoms, kas aprēķināts saskaņā ar 92. panta 3. punktu, ņemot vērā 12.a pantā izklāstītās korekcijas, vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem –aprēķināts saskaņā ar piemērojamiem vietējiem noteikumiem;

wi

=

attiecība, ko piemēro meitasuzņēmumam i noregulējuma grupas līmenī saskaņā ar šīs regulas 92.a panta 1. punkta b) apakšpunktu un Direktīvas 2014/59/ES 45.c panta 3. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem – līdzvērtīga noregulējuma prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus saskaņā ar šo regulu uzskatītu par pašu kapitālu vai atbilstīgām saistībām;

aLREi

=

G-SNI vienības i kopējās riska darījumu vērtības mērs, kas aprēķināts saskaņā ar 429. panta 4. punktu vai – attiecībā uz trešo valstu meitasuzņēmumiem – aprēķināts saskaņā ar piemērojamiem vietējiem noteikumiem.

Ja mātes iestādei ir ļauts atskaitīt koriģēto summu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, meitasuzņēmums atskaita starpību starp šā punkta pirmajā daļā minēto pašu kapitāla instrumentu un atbilstīgo saistību instrumentu līdzdalības summu un minēto koriģēto summu.”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “5.   Iestādes un vienības, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā, atskaita no atbilstīgo saistību posteņiem savu līdzdalību pašu kapitāla instrumentos un atbilstīgo saistību instrumentos, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:






  a) | pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus tur iestāde vai vienība, kas pati nav noregulējuma vienība, bet kas ir meitasuzņēmums noregulējuma vienībai vai trešās valsts vienībai, kura būtu noregulējuma vienība, ja tā veiktu uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“5.   Iestādes un vienības, kas minētas Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā, atskaita no atbilstīgo saistību posteņiem savu līdzdalību pašu kapitāla instrumentos un atbilstīgo saistību instrumentos, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

a)

pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus tur iestāde vai vienība, kas pati nav noregulējuma vienība, bet kas ir meitasuzņēmums noregulējuma vienībai vai trešās valsts vienībai, kura būtu noregulējuma vienība, ja tā veiktu uzņēmējdarbību Savienībā;

| b) | iestādei vai vienībai, kas minēta a) apakšpunktā, ir jāievēro šīs regulas 92.b pantā vai Direktīvas 2014/59/ES 45.f pantā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

b)

iestādei vai vienībai, kas minēta a) apakšpunktā, ir jāievēro šīs regulas 92.b pantā vai Direktīvas 2014/59/ES 45.f pantā noteiktās prasības;

| c) | pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus, kurus tur a) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība, ir emitējusi šīs regulas 92.b panta 1. punktā vai Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 1. punktā minētā iestāde vai vienība, kas pati nav noregulējuma vienība un kas pieder tai pašai noregulējuma grupai, kurai pieder a) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla instrumentus un atbilstīgo saistību instrumentus, kurus tur a) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība, ir emitējusi šīs regulas 92.b panta 1. punktā vai Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 1. punktā minētā iestāde vai vienība, kas pati nav noregulējuma vienība un kas pieder tai pašai noregulējuma grupai, kurai pieder a) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība.

Atkāpjoties no pirmās daļas, līdzdalību pašu kapitāla instrumentos un atbilstīgo saistību instrumentos neatskaita, ja pirmās daļas a) apakšpunktā minētajai iestādei vai vienībai konsolidēti ir jāizpilda pirmās daļas b) apakšpunktā minētā prasība un ja pirmās daļas c) apakšpunktā minētā iestāde vai vienība ir iekļauta pirmās daļas a) apakšpunktā minētās iestādes vai vienības konsolidācijā saskaņā ar pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu.

Šā punkta nolūkos atsauci uz atbilstīgo saistību posteņiem saprot kā atsauci uz jebko no turpmāk minētā:

| a) | atbilstīgo saistību posteņiem, kas ņemti vērā, lai izpildītu 92.b pantā noteikto prasību; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgo saistību posteņiem, kas ņemti vērā, lai izpildītu 92.b pantā noteikto prasību;

| b) | saistībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

saistībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Šā punkta nolūkos atsauci uz pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgo saistību instrumentiem saprot kā atsauci uz jebko no turpmāk minētā:

| a) | pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgo saistību instrumentiem, kas atbilst 92.b panta 2. un 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla instrumentiem un atbilstīgo saistību instrumentiem, kas atbilst 92.b panta 2. un 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem;

| b) | pašu kapitālu un saistībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.”; |
| --- | --- |

b)

pašu kapitālu un saistībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.”;

| 6) | regulas 92.a panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

6)

regulas 92.a panta 3. punktu svītro;

| 7) | regulas 113. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Lai aprēķinātu riska darījumu riska svērtās summas, riska pakāpes piemēro visiem riska darījumiem, izņemot tad, ja minētie riska darījumi tiek atskaitīti no pašu kapitāla vai arī tiem piemēro 72.e panta 5. punkta pirmajā daļā noteikto režīmu, saskaņā ar 2. iedaļas noteikumiem. Riska pakāpes piemēro, pamatojoties uz riska darījuma kategoriju, kurai pieder riska darījums, un tā kredītkvalitāti, ciktāl tas paredzēts 2. iedaļā. Kredītkvalitāti var noteikt, pamatojoties uz ĀKNI kredītnovērtējumiem vai eksporta kredītu aģentūru kredītnovērtējumiem saskaņā ar 3. iedaļu.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 113. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai aprēķinātu riska darījumu riska svērtās summas, riska pakāpes piemēro visiem riska darījumiem, izņemot tad, ja minētie riska darījumi tiek atskaitīti no pašu kapitāla vai arī tiem piemēro 72.e panta 5. punkta pirmajā daļā noteikto režīmu, saskaņā ar 2. iedaļas noteikumiem. Riska pakāpes piemēro, pamatojoties uz riska darījuma kategoriju, kurai pieder riska darījums, un tā kredītkvalitāti, ciktāl tas paredzēts 2. iedaļā. Kredītkvalitāti var noteikt, pamatojoties uz ĀKNI kredītnovērtējumiem vai eksporta kredītu aģentūru kredītnovērtējumiem saskaņā ar 3. iedaļu.”;

| 8) | regulas 151. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Riska darījumiem, kas ietilpst vienā no 147. panta 2. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktā minētajām riska darījumu kategorijām, riska darījumu riska svērtās summas kredītriskam aprēķina saskaņā ar 2. apakšiedaļu, izņemot tad, ja minētos riska darījumus atskaita no pašu kapitāla vai arī tiem piemēro 72.e panta 5. punkta pirmajā daļā noteikto režīmu.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 151. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Riska darījumiem, kas ietilpst vienā no 147. panta 2. punkta a) līdz e) un g) apakšpunktā minētajām riska darījumu kategorijām, riska darījumu riska svērtās summas kredītriskam aprēķina saskaņā ar 2. apakšiedaļu, izņemot tad, ja minētos riska darījumus atskaita no pašu kapitāla vai arī tiem piemēro 72.e panta 5. punkta pirmajā daļā noteikto režīmu.”;

| 9) | regulas 429.a panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “q) | riska darījumus, kam piemēro 72.e panta 5. punkta pirmajā daļā noteikto režīmu.”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 429.a panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“q)

riska darījumus, kam piemēro 72.e panta 5. punkta pirmajā daļā noteikto režīmu.”;

| 10) | regulas desmitās daļas I sadaļas 1. nodaļas 3. iedaļā iekļauj šādu apakšiedaļu:

  “3.a apakšiedaļa
  Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi

  477.a pants
  Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi

  1.   Atkāpjoties no 72.e panta 4. punkta, līdz 2024. gada 31. decembrim mātes iestādes noregulējuma iestāde pēc tam, kad ir rūpīgi iepazinusies ar jebkura attiecīgā meitasuzņēmuma noregulējuma iestāžu vai attiecīgo trešo valstu iestāžu atzinumu, var atļaut koriģēto summu mi aprēķināt, izmantojot šādu ri un wi definīciju:







  ri | = | kopējā uz risku balstītā kapitāla prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus uzskatītu par pašu kapitālu saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- | --- | --- |
| wi | = | kopējā uz risku nebalstītā pirmā līmeņa kapitāla prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus uzskatītu par pirmā līmeņa kapitālu saskaņā ar šo regulu. |

10)

regulas desmitās daļas I sadaļas 1. nodaļas 3. iedaļā iekļauj šādu apakšiedaļu:

“3.a apakšiedaļa

Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi

477.a pants

Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi

1.   Atkāpjoties no 72.e panta 4. punkta, līdz 2024. gada 31. decembrim mātes iestādes noregulējuma iestāde pēc tam, kad ir rūpīgi iepazinusies ar jebkura attiecīgā meitasuzņēmuma noregulējuma iestāžu vai attiecīgo trešo valstu iestāžu atzinumu, var atļaut koriģēto summu mi aprēķināt, izmantojot šādu ri un wi definīciju:

ri

=

kopējā uz risku balstītā kapitāla prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus uzskatītu par pašu kapitālu saskaņā ar šo regulu;

wi

=

kopējā uz risku nebalstītā pirmā līmeņa kapitāla prasība, ko piemēro meitasuzņēmumam i trešā valstī, kurā atrodas tā galvenais birojs, ciktāl minētā prasība ir izpildīta ar instrumentiem, kurus uzskatītu par pirmā līmeņa kapitālu saskaņā ar šo regulu.

2.   Noregulējuma iestāde var piešķirt 1. punktā minēto atļauju, ja meitasuzņēmums veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas vēl nav ieviesusi piemērojamu vietējo noregulējuma režīmu, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | tobrīd nepastāv un nav paredzams būtisks praktisks vai juridisks šķērslis tūlītējai aktīvu pārskaitīšanai no meitasuzņēmuma uz mātes iestādi; |
| --- | --- |

a)

tobrīd nepastāv un nav paredzams būtisks praktisks vai juridisks šķērslis tūlītējai aktīvu pārskaitīšanai no meitasuzņēmuma uz mātes iestādi;

| b) | meitasuzņēmuma attiecīgā trešās valsts iestāde mātes iestādes noregulējuma iestādei ir sniegusi atzinumu, ka aktīvus par summu, kas vienāda ar summu, kura meitasuzņēmumam jāatskaita saskaņā ar 72.e panta 4. punkta otro apakšdaļu, var pārskaitīt no meitasuzņēmuma uz mātes iestādi.” |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmuma attiecīgā trešās valsts iestāde mātes iestādes noregulējuma iestādei ir sniegusi atzinumu, ka aktīvus par summu, kas vienāda ar summu, kura meitasuzņēmumam jāatskaita saskaņā ar 72.e panta 4. punkta otro apakšdaļu, var pārskaitīt no meitasuzņēmuma uz mātes iestādi.”

2. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/59/ES

Direktīvu 2014/59/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 45.d panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Šīs direktīvas 45.h panta 2. punkta nolūkos – ja vairāk nekā viena G-SNI vienība, kas ir vienas un tās pašas G-SNI daļa, ir noregulējuma vienības vai trešo valstu vienības, kuras būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, attiecīgās noregulējuma iestādes šā panta 3. punktā minēto summu aprēķina:






  a) | katrai noregulējuma vienībai vai trešās valsts vienībai, kas būtu noregulējuma vienība, ja tā veiktu uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 45.d panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Šīs direktīvas 45.h panta 2. punkta nolūkos – ja vairāk nekā viena G-SNI vienība, kas ir vienas un tās pašas G-SNI daļa, ir noregulējuma vienības vai trešo valstu vienības, kuras būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, attiecīgās noregulējuma iestādes šā panta 3. punktā minēto summu aprēķina:

a)

katrai noregulējuma vienībai vai trešās valsts vienībai, kas būtu noregulējuma vienība, ja tā veiktu uzņēmējdarbību Savienībā;

| b) | Savienības mātesuzņēmumam tā, it kā tas būtu G-SNI vienīgā noregulējuma vienība.”; |
| --- | --- |

b)

Savienības mātesuzņēmumam tā, it kā tas būtu G-SNI vienīgā noregulējuma vienība.”;

| 2) | direktīvas 45.f panta 6. punktu svītro; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 45.f panta 6. punktu svītro;

| 3) | direktīvas 45.h panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja vairāk nekā viena G-SNI vienība, kas ir vienas un tās pašas G-SNI daļa, ir noregulējuma vienības vai trešo valstu vienības, kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, 1. punktā minētās noregulējuma iestādes apspriež un, ja tas ir lietderīgi un atbilst G-SNI noregulējuma stratēģijai, vienojas par Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta piemērošanu un jebkādām korekcijām, lai līdz minimumam samazinātu vai likvidētu starpību starp šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta a) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta a) apakšpunktā minēto apjomu summu individuālām noregulējuma vienībām vai trešo valstu vienībām un šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta b) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta b) apakšpunktā minēto apjomu summu.
  Šādu korekciju var piemērot ar noteikumu, ka:






  a) | korekciju var piemērot attiecībā uz atšķirībām kopējo riska darījumu summu aprēķināšanā starp attiecīgajām dalībvalstīm vai trešām valstīm, pielāgojot prasības līmeni; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 45.h panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja vairāk nekā viena G-SNI vienība, kas ir vienas un tās pašas G-SNI daļa, ir noregulējuma vienības vai trešo valstu vienības, kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, 1. punktā minētās noregulējuma iestādes apspriež un, ja tas ir lietderīgi un atbilst G-SNI noregulējuma stratēģijai, vienojas par Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta piemērošanu un jebkādām korekcijām, lai līdz minimumam samazinātu vai likvidētu starpību starp šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta a) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta a) apakšpunktā minēto apjomu summu individuālām noregulējuma vienībām vai trešo valstu vienībām un šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta b) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta b) apakšpunktā minēto apjomu summu.

Šādu korekciju var piemērot ar noteikumu, ka:

a)

korekciju var piemērot attiecībā uz atšķirībām kopējo riska darījumu summu aprēķināšanā starp attiecīgajām dalībvalstīm vai trešām valstīm, pielāgojot prasības līmeni;

| b) | korekciju nepiemēro, lai novērstu atšķirības, kas izriet no riska darījumiem starp noregulējuma grupām. |
| --- | --- |

b)

korekciju nepiemēro, lai novērstu atšķirības, kas izriet no riska darījumiem starp noregulējuma grupām.

Šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta a) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta a) apakšpunktā minēto apjomu summa individuālām noregulējuma vienībām vai trešo valstu vienībām, kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Savienībā, nav mazāka par šīs direktīvas 45.d panta 4. punkta b) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 12.a panta b) apakšpunktā minēto apjomu summu.”;

| 4) | direktīvas 129. pantā pievieno šādu daļu:

  “Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim pārskata, kā netieša parakstīšanās uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ietekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dažāda veida banku grupu struktūrām, tostarp tad, ja grupām ir uzņēmums, kas darbojas starp pārvaldītājsabiedrību, kura identificēta kā noregulējumu vienība, un tās meitasuzņēmumiem. Tā jo īpaši novērtē:






  a) | iespēju ļaut vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības, konsolidēti izpildīt minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 129. pantā pievieno šādu daļu:

“Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim pārskata, kā netieša parakstīšanās uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, ietekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dažāda veida banku grupu struktūrām, tostarp tad, ja grupām ir uzņēmums, kas darbojas starp pārvaldītājsabiedrību, kura identificēta kā noregulējumu vienība, un tās meitasuzņēmumiem. Tā jo īpaši novērtē:

a)

iespēju ļaut vienībām, kas pašas nav noregulējuma vienības, konsolidēti izpildīt minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām;

| b) | tām vienībām piemēroto režīmu, kuru noregulējuma plānā ir paredzēts, ka tās likvidēs saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, atbilstoši noteikumiem par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām; |
| --- | --- |

b)

tām vienībām piemēroto režīmu, kuru noregulējuma plānā ir paredzēts, ka tās likvidēs saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, atbilstoši noteikumiem par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām;

| c) | atskaitījuma summas, kas vajadzīgas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta 5. punktu, ierobežošanas lietderību. |
| --- | --- |

c)

atskaitījuma summas, kas vajadzīgas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta 5. punktu, ierobežošanas lietderību.

Komisija par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 72.e panta 5. punkta piemērošanas dienu.”

3. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 2. panta 1. un 3. punkta prasības, līdz 2023. gada 15. novembrim. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo regulu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šīs regulas 2. panta 1. un 3. punkts.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2022. gada 14. novembra.

Tomēr 1. panta 3. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 7., 8. un 9. punktu piemēro no 2024. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2022. gada 19. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  OV C 122, 17.3.2022., 33. lpp.

1

(2)  
  OV C 152, 6.4.2022., 111. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 4. oktobra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/877 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 806/2014 groza attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 150, 7.6.2019., 226. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/763 (2021. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES piemērošanai attiecībā uz uzraudzības pārskatu sniegšanu un informācijas publiskošanu par minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (OV L 168, 12.5.2021., 1. lpp.).

12

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/11

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2037

(2022. gada 19. oktobris),

ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (3) tika pieņemta, lai Savienības tiesību aktos ieviestu pašus jaunākos noteikumus, kas iekļauti saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumos, kuri piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā. Minētā regula pēc tam tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1231 (4), lai Savienības tiesību aktos iestrādātu NAFO gadskārtējās sanāksmēs 2019. un 2020. gadā pieņemtos pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (3) tika pieņemta, lai Savienības tiesību aktos ieviestu pašus jaunākos noteikumus, kas iekļauti saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumos, kuri piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā. Minētā regula pēc tam tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1231 (4), lai Savienības tiesību aktos iestrādātu NAFO gadskārtējās sanāksmēs 2019. un 2020. gadā pieņemtos pasākumus.

| (2) | Pēc tam NAFO 43. gadskārtējā sanāksmē 2021. gada septembrī pieņēma vairākus juridiski saistošus lēmumus, kas vērsti uz tās pārziņā esošo zvejas resursu saglabāšanu un attiecas uz saskaņā ar kvotu “Citi” gūtās nozvejas paturēšanu, 3M rajonā nozvejotas mencas un Grenlandes paltusa izkrāvumu inspicēšanu ostā un pastiprinātiem noteikumiem par uzraudzību, pārkāpumiem un izpildes panākšanu (“NAFO lēmumi”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam NAFO 43. gadskārtējā sanāksmē 2021. gada septembrī pieņēma vairākus juridiski saistošus lēmumus, kas vērsti uz tās pārziņā esošo zvejas resursu saglabāšanu un attiecas uz saskaņā ar kvotu “Citi” gūtās nozvejas paturēšanu, 3M rajonā nozvejotas mencas un Grenlandes paltusa izkrāvumu inspicēšanu ostā un pastiprinātiem noteikumiem par uzraudzību, pārkāpumiem un izpildes panākšanu (“NAFO lēmumi”).

| (3) | NAFO lēmumi ir adresēti NAFO līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ietverti arī operatoru pienākumi. NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi (“CEM”) pēc to stāšanās spēkā 2021. gada 2. decembrī ir saistoši visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. Tādēļ tie Savienības tiesību aktos jāiestrādā tādā mērā, ciktāl Savienības tiesību aktos tie vēl nav paredzēti. |
| --- | --- |

(3)

NAFO lēmumi ir adresēti NAFO līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ietverti arī operatoru pienākumi. NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi (“CEM”) pēc to stāšanās spēkā 2021. gada 2. decembrī ir saistoši visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. Tādēļ tie Savienības tiesību aktos jāiestrādā tādā mērā, ciktāl Savienības tiesību aktos tie vēl nav paredzēti.

| (4) | Lai minētos jaunos CEM varētu piemērot Savienības zvejas kuģiem, Regula (ES) 2019/833 būtu jāpielāgo. |
| --- | --- |

(4)

Lai minētos jaunos CEM varētu piemērot Savienības zvejas kuģiem, Regula (ES) 2019/833 būtu jāpielāgo.

| (5) | Daži CEM noteikumi turpmākās NAFO gadskārtējās sanāksmēs varētu tikt grozīti, ja tiks ieviesti jauni tehniskie pasākumi, kas saistīti ar krājuma biomasas izmaiņām un grunts zvejas darbību teritoriālo ierobežojumu pārskatīšanu. Tāpēc, lai pirms zvejas sezonas sākuma Savienības tiesību aktos ātri iestrādātu šādus turpmākus CEM grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz Grenlandes paltusa izkraušanas un inspicēšanas pasākumiem un kontroles pasākumiem, kas piemērojami mencai 3M rajonā. Ir īpaši būtiski, lai Komisijaveicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(5)

Daži CEM noteikumi turpmākās NAFO gadskārtējās sanāksmēs varētu tikt grozīti, ja tiks ieviesti jauni tehniskie pasākumi, kas saistīti ar krājuma biomasas izmaiņām un grunts zvejas darbību teritoriālo ierobežojumu pārskatīšanu. Tāpēc, lai pirms zvejas sezonas sākuma Savienības tiesību aktos ātri iestrādātu šādus turpmākus CEM grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz Grenlandes paltusa izkraušanas un inspicēšanas pasākumiem un kontroles pasākumiem, kas piemērojami mencai 3M rajonā. Ir īpaši būtiski, lai Komisijaveicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (6) | Tāpēc Regula (ES) 2019/833 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (ES) 2019/833 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2019/833

Regulu (ES) 2019/833 groza šādi:

| 1) | regulas 7. panta 3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | ja ir spēkā zvejas aizliegums (moratorijs) vai ja kvota “Citi”, kas atvērta minētajam krājumam, ir pilnībā apgūta: 1 250 kg vai 5 % atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks; šis nosacījums attiecas uz līgumslēdzējām pusēm, kas saskaņā ar 6. pantu paziņojušas par kvotas “Citi” izmantojumu;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 7. panta 3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

ja ir spēkā zvejas aizliegums (moratorijs) vai ja kvota “Citi”, kas atvērta minētajam krājumam, ir pilnībā apgūta: 1 250 kg vai 5 % atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks; šis nosacījums attiecas uz līgumslēdzējām pusēm, kas saskaņā ar 6. pantu paziņojušas par kvotas “Citi” izmantojumu;”;

| 2) | regulas 9.a panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | katra dalībvalsts savās ostās inspicē vismaz 50 % 3M rajonā nozvejotas mencas izkrāvumu vai pārkrāvumu citā kuģī un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 12 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Minētajā ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 9.a panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

katra dalībvalsts savās ostās inspicē vismaz 50 % 3M rajonā nozvejotas mencas izkrāvumu vai pārkrāvumu citā kuģī un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 12 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Minētajā ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā.”;

CEM

NAFO

EFCA

| 3) | regulas 10. panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | katra dalībvalsts savās ostās inspicē katru Grenlandes paltusa izkrāvumu, ja no minētā krājuma nozvejotais daudzums, kas paturēts uz kuģa, ir lielāks nekā 5 % no kopējās nozvejas vai lielāks nekā 2 500 kg, un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 14 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Minētajā ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 10. panta 1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

katra dalībvalsts savās ostās inspicē katru Grenlandes paltusa izkrāvumu, ja no minētā krājuma nozvejotais daudzums, kas paturēts uz kuģa, ir lielāks nekā 5 % no kopējās nozvejas vai lielāks nekā 2 500 kg, un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, kas minēts šīs regulas pielikuma 9. punktā, un 14 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA. Minētajā ziņojumā norāda ikvienu šīs regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu būtisko informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā.”;

CEM

NAFO

EFCA

| 4) | regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Katra dalībvalsts katru gadu ne vēlāk kā 1. novembrī nosūta šādu informāciju EFCA (ar kopiju Komisijai), kura nodrošina minētās informācijas nosūtīšanu NAFO izpildsekretāram:






  a) | tās kompetentās iestādes kontaktinformācija, kas darbojas kā kontaktpunkts, kuram tūlītēji paziņo par pārkāpumiem pārvaldības apgabalā, un jebkādas turpmākas izmaiņas minētajā informācijā, kuras paziņo ne mazāk kā 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

Katra dalībvalsts katru gadu ne vēlāk kā 1. novembrī nosūta šādu informāciju EFCA (ar kopiju Komisijai), kura nodrošina minētās informācijas nosūtīšanu NAFO izpildsekretāram:

EFCA

NAFO

a)

tās kompetentās iestādes kontaktinformācija, kas darbojas kā kontaktpunkts, kuram tūlītēji paziņo par pārkāpumiem pārvaldības apgabalā, un jebkādas turpmākas izmaiņas minētajā informācijā, kuras paziņo ne mazāk kā 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā;

| b) | dalībvalsts darbam shēmā norīkoto inspektoru un inspektoru stažieru vārdu un katras inspekcijas platformas vārdu, radio izsaukuma signālu un saziņas kontaktinformāciju. Izmaiņas šādi paziņotajā informācijā dalībvalsts, ja vien iespējams, paziņo ne mazāk kā 60 dienas iepriekš.”; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts darbam shēmā norīkoto inspektoru un inspektoru stažieru vārdu un katras inspekcijas platformas vārdu, radio izsaukuma signālu un saziņas kontaktinformāciju. Izmaiņas šādi paziņotajā informācijā dalībvalsts, ja vien iespējams, paziņo ne mazāk kā 60 dienas iepriekš.”;

| 5) | regulas 35. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | zveja, kurā izmanto linumu ar neatļautu acs izmēru, režģi vai restes ar neatļautu attālumu starp stieņiem, vai zveja bez šķirotājrežģa vai restēm – pretrunā 13. vai 14. pantam;”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 35. panta 1. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

zveja, kurā izmanto linumu ar neatļautu acs izmēru, režģi vai restes ar neatļautu attālumu starp stieņiem, vai zveja bez šķirotājrežģa vai restēm – pretrunā 13. vai 14. pantam;”;

| 6) | regulas 36. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | nodrošina, ka sankcijas, kas piemērojamas par pārkāpumiem un – ciktāl iespējams saskaņā ar valsts tiesību aktiem – par atkārtotiem smagiem pārkāpumiem, jo īpaši tiem, kas noteikti 35. panta 3. punkta c) apakšpunkta iii) un iv) punktā, ir pietiekami bargas, lai faktiski nodrošinātu atbilstību, atturētu no turpmākiem pārkāpumiem vai to atkārtošanas un atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no pārkāpuma.”; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

regulas 36. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

nodrošina, ka sankcijas, kas piemērojamas par pārkāpumiem un – ciktāl iespējams saskaņā ar valsts tiesību aktiem – par atkārtotiem smagiem pārkāpumiem, jo īpaši tiem, kas noteikti 35. panta 3. punkta c) apakšpunkta iii) un iv) punktā, ir pietiekami bargas, lai faktiski nodrošinātu atbilstību, atturētu no turpmākiem pārkāpumiem vai to atkārtošanas un atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no pārkāpuma.”;

| b) | panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “e) | pastiprinātas vai papildu ziņošanas prasības, piemēram, palielināts ziņošanas biežums vai papildu ziņojamie dati; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“e)

pastiprinātas vai papildu ziņošanas prasības, piemēram, palielināts ziņošanas biežums vai papildu ziņojamie dati;

| f) | pastiprinātas vai papildu uzraudzības prasības, piemēram, novērotāja vai inspektora izvietošana uz kuģa vai attālās elektroniskās uzraudzības instalēšana, ko īsteno saskaņā ar tehniskajām specifikācijām, kuras ir relevantas pārvaldības apgabalā darbojošamies zvejas kuģiem.”; |
| --- | --- |

f)

pastiprinātas vai papildu uzraudzības prasības, piemēram, novērotāja vai inspektora izvietošana uz kuģa vai attālās elektroniskās uzraudzības instalēšana, ko īsteno saskaņā ar tehniskajām specifikācijām, kuras ir relevantas pārvaldības apgabalā darbojošamies zvejas kuģiem.”;

| 7) | regulas 40. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Dalībvalsts nosūta Komisijai tās kompetentās iestādes kontaktinformāciju, kas darbojas kā kontaktpunkts pieprasījumu saņemšanai saskaņā ar 39. panta 5. punktu un apstiprinājuma sniegšanai saskaņā ar 39. panta 6. punktu. Komisija minēto informāciju nosūta NAFO izpildsekretāram.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 40. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalsts nosūta Komisijai tās kompetentās iestādes kontaktinformāciju, kas darbojas kā kontaktpunkts pieprasījumu saņemšanai saskaņā ar 39. panta 5. punktu un apstiprinājuma sniegšanai saskaņā ar 39. panta 6. punktu. Komisija minēto informāciju nosūta NAFO izpildsekretāram.”;

| 8) | regulas 50. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | procedūrām attiecībā uz kuģiem, uz kuriem ir vairāk nekā 50 tonnas (dzīvsvars) kopējās nozvejas, kad tie ieiet pārvaldības apgabalā, lai zvejotu Grenlandes paltusu, attiecībā uz 10. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto paziņojumu saturu, 10. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem zvejas sākšanas nosacījumiem un 10. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētajiem noteikumiem par Grenlandes paltusa izkrāvumuiem un inspicēšanu;”, |
| --- | --- | --- | --- |

8)

regulas 50. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

procedūrām attiecībā uz kuģiem, uz kuriem ir vairāk nekā 50 tonnas (dzīvsvars) kopējās nozvejas, kad tie ieiet pārvaldības apgabalā, lai zvejotu Grenlandes paltusu, attiecībā uz 10. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto paziņojumu saturu, 10. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteiktajiem zvejas sākšanas nosacījumiem un 10. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētajiem noteikumiem par Grenlandes paltusa izkrāvumuiem un inspicēšanu;”,

| b) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “l) | kontroles pasākumiem attiecībā uz mencu 3M rajonā, kas noteikti 9.a pantā.” |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu apakšpunktu:

“l)

kontroles pasākumiem attiecībā uz mencu 3M rajonā, kas noteikti 9.a pantā.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2022. gada 19. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  OV C 290, 29.7.2022., 149. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 4. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, groza Regulu (ES) 2016/1627 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2115/2005 un (EK) Nr. 1386/2007 (OV L 141, 28.5.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1231 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (OV L 274, 30.7.2021., 32. lpp.).

4

(5)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

5

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/14

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2038

(2022. gada 19. oktobris),

ar ko Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza attiecībā uz pagaidu atbrīvojumu no laika nišu izmantošanas noteikumiem Savienības lidostās, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju vai militāru agresiju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kopš Covid-19 krīzes sākuma Padomes Regula (EEK) Nr. 95/93 (3) ir grozīta vairākkārt, jo sakarā ar būtisku gaisa satiksmes apjomu samazināšanos aviosabiedrības vairs nespēja izpildīt minētajā regulā paredzēto prasību laika nišu sēriju izmantot vismaz 80 % apmērā, lai arī nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā saglabātu tiesības uz to pašu laika nišu sēriju. |
| --- | --- |

(1)

Kopš Covid-19 krīzes sākuma Padomes Regula (EEK) Nr. 95/93 (3) ir grozīta vairākkārt, jo sakarā ar būtisku gaisa satiksmes apjomu samazināšanos aviosabiedrības vairs nespēja izpildīt minētajā regulā paredzēto prasību laika nišu sēriju izmantot vismaz 80 % apmērā, lai arī nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā saglabātu tiesības uz to pašu laika nišu sēriju.

| (2) | Dati, ko publicējusi Eirokontrole – tīkla pārvaldītājs Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes tīkla funkcijām, – liecina, ka kopš 2022. gada vasaras lidojumu sarakstu perioda sākuma gaisa satiksme ir strauji atjaunojusies un ka saskaņā ar bāzes prognozi paredzams – gaisa satiksmes līmenis 2022./2023. gada ziemas lidojumu sarakstu perioda sākumā sasniegs aptuveni 90 % no 2019. gada līmeņa. Minētie skaitļi ir pamats, lai 2023. gada vasaras lidojumu saraksta periodā atgrieztos pie 80 % laika nišu izmantošanas robežvērtības kā vispārēja noteikuma, to papildinot ar konkrētiem atvieglojumiem gadījumos, kad laika nišu neizmantošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(2)

Dati, ko publicējusi Eirokontrole – tīkla pārvaldītājs Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes tīkla funkcijām, – liecina, ka kopš 2022. gada vasaras lidojumu sarakstu perioda sākuma gaisa satiksme ir strauji atjaunojusies un ka saskaņā ar bāzes prognozi paredzams – gaisa satiksmes līmenis 2022./2023. gada ziemas lidojumu sarakstu perioda sākumā sasniegs aptuveni 90 % no 2019. gada līmeņa. Minētie skaitļi ir pamats, lai 2023. gada vasaras lidojumu saraksta periodā atgrieztos pie 80 % laika nišu izmantošanas robežvērtības kā vispārēja noteikuma, to papildinot ar konkrētiem atvieglojumiem gadījumos, kad laika nišu neizmantošana ir pamatota.

| (3) | Tomēr Covid-19 krīzes dēļ situācija aviācijas nozarē joprojām ir ļoti nepastāvīga. Var atkārtoties tāda pati situācija kā 2021. gada beigās, proti, var parādīties jauni Covid-19 varianti, kas liek spēji rīkoties gan valsts iestādēm, gan patērētājiem, un tas, savukārt, var negatīvi ietekmēt gaisa satiksmi. Turklāt dažus tālsatiksmes tirgus joprojām ietekmē sanitārie pasākumi, kas būtiski apgrūtina gaisa satiksmi. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr Covid-19 krīzes dēļ situācija aviācijas nozarē joprojām ir ļoti nepastāvīga. Var atkārtoties tāda pati situācija kā 2021. gada beigās, proti, var parādīties jauni Covid-19 varianti, kas liek spēji rīkoties gan valsts iestādēm, gan patērētājiem, un tas, savukārt, var negatīvi ietekmēt gaisa satiksmi. Turklāt dažus tālsatiksmes tirgus joprojām ietekmē sanitārie pasākumi, kas būtiski apgrūtina gaisa satiksmi.

| (4) | Gaisa satiksmi un aviosabiedrību spēju izmantot savas laika nišas ietekmē arī Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, jo Savienības aviosabiedrībām ir liegts ielidot Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas gaisa telpā. |
| --- | --- |

(4)

Gaisa satiksmi un aviosabiedrību spēju izmantot savas laika nišas ietekmē arī Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, jo Savienības aviosabiedrībām ir liegts ielidot Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas gaisa telpā.

| (5) | Ceļošanas ierobežojumi, ko valstis nosaka sanitāru apsvērumu dēļ, un gaisa telpas slēgšana virs teritorijas, kurā notiek karadarbība, ir aspekti, ko aviosabiedrības nevar kontrolēt. Šādās situācijās tām var nākties brīvprātīgi vai piespiedu kārtā atcelt gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu vai pielāgot lidojumu sarakstus. Jo īpaši, brīvprātīga atcelšana aizsargā aviosabiedrību finansiālo stāvokli un vienlaikus novērš negatīvo ietekmi uz vidi, ko radītu lidojumi, kurus veiktu vienīgi laika nišu saglabāšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(5)

Ceļošanas ierobežojumi, ko valstis nosaka sanitāru apsvērumu dēļ, un gaisa telpas slēgšana virs teritorijas, kurā notiek karadarbība, ir aspekti, ko aviosabiedrības nevar kontrolēt. Šādās situācijās tām var nākties brīvprātīgi vai piespiedu kārtā atcelt gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu vai pielāgot lidojumu sarakstus. Jo īpaši, brīvprātīga atcelšana aizsargā aviosabiedrību finansiālo stāvokli un vienlaikus novērš negatīvo ietekmi uz vidi, ko radītu lidojumi, kurus veiktu vienīgi laika nišu saglabāšanas nolūkā.

| (6) | Minētajos apstākļos aviosabiedrībām, kas neizmanto savas laika nišas saskaņā ar Padomes Regulā (EEK) Nr. 95/93 noteikto laika nišu izmantošanas līmeni, nebūtu automātiski jāzaudē minētās regulas 8. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā noteiktā prioritāte attiecībā uz laika nišu sērijām, ko tās citādi varētu saglabāt. Šajā nolūkā šajā regulā būtu jāparedz konkrēti noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Minētajos apstākļos aviosabiedrībām, kas neizmanto savas laika nišas saskaņā ar Padomes Regulā (EEK) Nr. 95/93 noteikto laika nišu izmantošanas līmeni, nebūtu automātiski jāzaudē minētās regulas 8. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā noteiktā prioritāte attiecībā uz laika nišu sērijām, ko tās citādi varētu saglabāt. Šajā nolūkā šajā regulā būtu jāparedz konkrēti noteikumi.

| (7) | Vienlaikus ir svarīgi atgādināt Regulas (EEK) Nr. 95/93 mērķus, proti, nodrošināt lidostas jaudas efektīvu izmantojumu un visām aviosabiedrībām taisnīgu piekļuvi ierobežotajai lidostas jaudai, tādējādi veicinot konkurenci. Parastās laika nišu izmantošanas prasības būtu jāpielāgo – proti, jāparedz zemāks izmantošanas līmenis vai uz ilgāku laiku jānosaka pamatoti laika nišu neizmantošanas izņēmumi – vienīgi situācijās, kad ir nepieciešams atbrīvojums no laika nišu izmantošanas noteikumiem un kad nerastos negodīgas konkurences priekšrocības tām aviosabiedrībām, kurām ir vēsturiskas laika nišas. |
| --- | --- |

(7)

Vienlaikus ir svarīgi atgādināt Regulas (EEK) Nr. 95/93 mērķus, proti, nodrošināt lidostas jaudas efektīvu izmantojumu un visām aviosabiedrībām taisnīgu piekļuvi ierobežotajai lidostas jaudai, tādējādi veicinot konkurenci. Parastās laika nišu izmantošanas prasības būtu jāpielāgo – proti, jāparedz zemāks izmantošanas līmenis vai uz ilgāku laiku jānosaka pamatoti laika nišu neizmantošanas izņēmumi – vienīgi situācijās, kad ir nepieciešams atbrīvojums no laika nišu izmantošanas noteikumiem un kad nerastos negodīgas konkurences priekšrocības tām aviosabiedrībām, kurām ir vēsturiskas laika nišas.

| (8) | Jo īpaši ir jānodrošina, ka neizmantoto jaudu var izmantot aviosabiedrības, kas ir gatavas sniegt pakalpojumus, un ka tām ir izredzes turpināt šādu laika nišu izmantošanu ilgtermiņā. Tādējādi būtu jāsaglabā pamudinājums aviosabiedrībām izmantot lidostas jaudu, kas savukārt patērētājiem nodrošinātu labākus savienojumus. |
| --- | --- |

(8)

Jo īpaši ir jānodrošina, ka neizmantoto jaudu var izmantot aviosabiedrības, kas ir gatavas sniegt pakalpojumus, un ka tām ir izredzes turpināt šādu laika nišu izmantošanu ilgtermiņā. Tādējādi būtu jāsaglabā pamudinājums aviosabiedrībām izmantot lidostas jaudu, kas savukārt patērētājiem nodrošinātu labākus savienojumus.

| (9) | Tāpēc saskaņā ar minētajiem principiem un ierobežotā laikposmā ir jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem aviosabiedrības saglabā tiesības uz laika nišu sērijām saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, un jānosaka prasības attiecīgajām aviosabiedrībām neizmantoto jaudu darīt pieejamu citiem. Minētajam laikposmam būtu jāilgst no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim atbilstoši Eirokontroles prognozei par nozares atveseļošanos. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc saskaņā ar minētajiem principiem un ierobežotā laikposmā ir jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem aviosabiedrības saglabā tiesības uz laika nišu sērijām saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, un jānosaka prasības attiecīgajām aviosabiedrībām neizmantoto jaudu darīt pieejamu citiem. Minētajam laikposmam būtu jāilgst no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim atbilstoši Eirokontroles prognozei par nozares atveseļošanos.

| (10) | Minētajā laikposmā termina “jaunienācējs” definīcijai būtu jāpaliek plašai, lai tā aptvertu plašāku attiecīgo aviosabiedrību loku un lai tādējādi lielākam skaitam aviosabiedrību būtu iespēja sākt un paplašināt darbību. |
| --- | --- |

(10)

Minētajā laikposmā termina “jaunienācējs” definīcijai būtu jāpaliek plašai, lai tā aptvertu plašāku attiecīgo aviosabiedrību loku un lai tādējādi lielākam skaitam aviosabiedrību būtu iespēja sākt un paplašināt darbību.

| (11) | No 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim laika nišu piešķiršanas sistēmā būtu jāturpina atzīt to aviosabiedrību centieni, kas ir veikušas lidojumus, izmantojot laika nišas, kuras ir sērijā, uz ko ir tiesības kādai citai aviosabiedrībai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, bet kuras tika darītas pieejamas laika nišu koordinatoram pagaidu pārdalei. Tāpēc atkarībā no lidostas jaudas pieejamības aviosabiedrībām, kas ir izmantojušas vismaz piecas laika nišas no sērijas, būtu jāpiešķir prioritāte, kad minētās sērijas tiek piešķirtas nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā. |
| --- | --- |

(11)

No 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim laika nišu piešķiršanas sistēmā būtu jāturpina atzīt to aviosabiedrību centieni, kas ir veikušas lidojumus, izmantojot laika nišas, kuras ir sērijā, uz ko ir tiesības kādai citai aviosabiedrībai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, bet kuras tika darītas pieejamas laika nišu koordinatoram pagaidu pārdalei. Tāpēc atkarībā no lidostas jaudas pieejamības aviosabiedrībām, kas ir izmantojušas vismaz piecas laika nišas no sērijas, būtu jāpiešķir prioritāte, kad minētās sērijas tiek piešķirtas nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā.

| (12) | Lai novērstu Krievijas agresijas kara pret Ukrainu izraisītās sekas un veicinātu savienojumu atjaunošanu starp Savienību un Ukrainu, ir jāpagarina laikposms, kurā ekspluatanti laika nišu sērijas neizmantošanu maršrutos starp Savienību un Ukrainu var pamatot ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 10. panta 4. punkta a) apakšpunktā minēto iemeslu. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērstu Krievijas agresijas kara pret Ukrainu izraisītās sekas un veicinātu savienojumu atjaunošanu starp Savienību un Ukrainu, ir jāpagarina laikposms, kurā ekspluatanti laika nišu sērijas neizmantošanu maršrutos starp Savienību un Ukrainu var pamatot ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 10. panta 4. punkta a) apakšpunktā minēto iemeslu.

| (13) | Neskarot dalībvalstu pienākumu ievērot Savienības tiesību aktus, jo īpaši noteikumus, kas ir paredzēti Līgumos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 (4), aviosabiedrības nevar vainot par negatīvajām sekām, ko uz pasažieru iespējām ceļot atstāj ierobežojumi, kurus dalībvalstu vai trešo valstu publiskās iestādes var būt pieņēmušas saistībā ar epidemioloģisko situāciju, dabas katastrofām vai politiskiem nemieriem, piemēram, sacelšanos, dumpjiem vai nopietniem sabiedriskās kārtības traucējumiem, un šīs sekas būtu jāmazina, ja minētie pasākumi būtiski ietekmē ceļošanas iespējamību vai izredzes vai pieprasījumu attiecīgajos maršrutos. Ar seku mazināšanas pasākumiem būtu jānodrošina, ka aviosabiedrības netiek sodītas par laika nišu neizmantošanu, ja neizmantošana ir saistīta ar šādiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Neskarot dalībvalstu pienākumu ievērot Savienības tiesību aktus, jo īpaši noteikumus, kas ir paredzēti Līgumos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 (4), aviosabiedrības nevar vainot par negatīvajām sekām, ko uz pasažieru iespējām ceļot atstāj ierobežojumi, kurus dalībvalstu vai trešo valstu publiskās iestādes var būt pieņēmušas saistībā ar epidemioloģisko situāciju, dabas katastrofām vai politiskiem nemieriem, piemēram, sacelšanos, dumpjiem vai nopietniem sabiedriskās kārtības traucējumiem, un šīs sekas būtu jāmazina, ja minētie pasākumi būtiski ietekmē ceļošanas iespējamību vai izredzes vai pieprasījumu attiecīgajos maršrutos. Ar seku mazināšanas pasākumiem būtu jānodrošina, ka aviosabiedrības netiek sodītas par laika nišu neizmantošanu, ja neizmantošana ir saistīta ar šādiem ierobežojumiem.

| (14) | Lai mazinātu risku, ka varētu tikt izkropļota konkurence, un lai nodrošinātu efektīvu lidostas jaudas izmantošanu, konkrētajiem atbrīvojumiem, kas izriet no minēto ierobežojumu noteikšanas, vajadzētu būt ierobežotiem laika un darbības jomas ziņā, tādējādi nodrošinot, ka seku mazināšanas pasākumi ir spēkā vienīgi tajā laikposmā, kurā šāda rīcība ir pamatota. Regulas (EEK) Nr. 95/93 nozīmē laika nišas, uz kurām attiecas šādi ierobežojumu seku mazināšanas pasākumi, būtu jāuzskata par izmantotām. |
| --- | --- |

(14)

Lai mazinātu risku, ka varētu tikt izkropļota konkurence, un lai nodrošinātu efektīvu lidostas jaudas izmantošanu, konkrētajiem atbrīvojumiem, kas izriet no minēto ierobežojumu noteikšanas, vajadzētu būt ierobežotiem laika un darbības jomas ziņā, tādējādi nodrošinot, ka seku mazināšanas pasākumi ir spēkā vienīgi tajā laikposmā, kurā šāda rīcība ir pamatota. Regulas (EEK) Nr. 95/93 nozīmē laika nišas, uz kurām attiecas šādi ierobežojumu seku mazināšanas pasākumi, būtu jāuzskata par izmantotām.

| (15) | Ir jāprecizē, ka noteikumi par pamatotiem laika nišu neizmantošanas izņēmumiem neattiecas uz aviosabiedrībām, kam piemēro saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 29. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu pieņemtos ierobežojošos pasākumus, vai uz aviosabiedrībām, kurām ir aizliegts darboties Savienībā un kuras ir iekļautas Komisijas Regulas (EK) Nr. 474/2006 (5) A vai B pielikumā. Lai nodrošinātu minēto pasākumu efektīvu īstenošanu, arī tām aviosabiedrībām, kurām šīs regulas spēkā stāšanās dienā jau piemēro šādus ierobežojošos pasākumus, nevajadzētu būt iespējai atsaukties uz noteikumiem par pamatotiem laika nišu neizmantošanas izņēmumiem. |
| --- | --- |

(15)

Ir jāprecizē, ka noteikumi par pamatotiem laika nišu neizmantošanas izņēmumiem neattiecas uz aviosabiedrībām, kam piemēro saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 29. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu pieņemtos ierobežojošos pasākumus, vai uz aviosabiedrībām, kurām ir aizliegts darboties Savienībā un kuras ir iekļautas Komisijas Regulas (EK) Nr. 474/2006 (5) A vai B pielikumā. Lai nodrošinātu minēto pasākumu efektīvu īstenošanu, arī tām aviosabiedrībām, kurām šīs regulas spēkā stāšanās dienā jau piemēro šādus ierobežojošos pasākumus, nevajadzētu būt iespējai atsaukties uz noteikumiem par pamatotiem laika nišu neizmantošanas izņēmumiem.

| (16) | Lai nodrošinātu Regulas (EEK) Nr. 95/93 vienādu īstenošanu visā Savienībā, būtu jāstiprina koordinatoru sadarbība. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu Regulas (EEK) Nr. 95/93 vienādu īstenošanu visā Savienībā, būtu jāstiprina koordinatoru sadarbība.

| (17) | Koordinatoriem būtu jāapmainās ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 īstenošanas paraugpraksi, tostarp, izmantojot Eiropas Lidostas koordinatoru apvienību (EUACA). EUACA tiek mudināta arī turpmāk izdot norādījumus, lai nodrošinātu Savienības noteikumu, jo īpaši noteikuma par seku mazināšanu, saskaņotu īstenošanu. Turklāt aviosabiedrībām, plānojot sarakstus, ir svarīgi zināt, vai seku mazināšanas pasākumus piemēro vai nepiemēro. Tāpēc ir jānodrošina pārredzama saziņa no koordinatoru puses. |
| --- | --- |

(17)

Koordinatoriem būtu jāapmainās ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 īstenošanas paraugpraksi, tostarp, izmantojot Eiropas Lidostas koordinatoru apvienību (EUACA). EUACA tiek mudināta arī turpmāk izdot norādījumus, lai nodrošinātu Savienības noteikumu, jo īpaši noteikuma par seku mazināšanu, saskaņotu īstenošanu. Turklāt aviosabiedrībām, plānojot sarakstus, ir svarīgi zināt, vai seku mazināšanas pasākumus piemēro vai nepiemēro. Tāpēc ir jānodrošina pārredzama saziņa no koordinatoru puses.

| (18) | Lai gan ierobežojumu seku mazināšanas pasākumi būtu jāinterpretē šauri, jo tas ir izņēmums no parastajām laika nišu izmantošanas prasībām, dažos gadījumos vajadzētu būt iespējai prasīt visu koordinatoru kopīgu rīcību, lai visā Savienībā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Noteiktos apstākļos un pamatojoties uz vienprātīgu lēmumu, koordinatoriem vajadzētu spēt minēto noteikumu piemērot visām laika nišām koordinētajās lidostās. |
| --- | --- |

(18)

Lai gan ierobežojumu seku mazināšanas pasākumi būtu jāinterpretē šauri, jo tas ir izņēmums no parastajām laika nišu izmantošanas prasībām, dažos gadījumos vajadzētu būt iespējai prasīt visu koordinatoru kopīgu rīcību, lai visā Savienībā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Noteiktos apstākļos un pamatojoties uz vienprātīgu lēmumu, koordinatoriem vajadzētu spēt minēto noteikumu piemērot visām laika nišām koordinētajās lidostās.

| (19) | Negatīvu ietekmi uz prognozēm par satiksmi 2022./2023. gada ziemas sarakstu periodā atstāj neskaidrība par to, kā attīstīsies dažādās krīzes, jo īpaši situācija Ukrainā un Covid-19 krīze. Tāpēc aviosabiedrības būtu, ciktāl nepieciešams, jāatbrīvo no prasībām izmantot laika nišas tāpēc, lai nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā saglabātu tiesības uz tām pašām laika nišām. Tas aviosabiedrībām ļautu palielināt pakalpojumu sniegšanu tad, kad to atļaus apstākļi, un mērķis būtu noteikumus par laika nišu izmantošanu piemērot no 2023. gada vasaras sarakstu perioda, ar noteikumu, ka Komisija specifiskos apstākļos veic minētos pielāgojumus, lai reaģētu uz noteiktām problēmām gaisa pārvadājumu nozarē. |
| --- | --- |

(19)

Negatīvu ietekmi uz prognozēm par satiksmi 2022./2023. gada ziemas sarakstu periodā atstāj neskaidrība par to, kā attīstīsies dažādās krīzes, jo īpaši situācija Ukrainā un Covid-19 krīze. Tāpēc aviosabiedrības būtu, ciktāl nepieciešams, jāatbrīvo no prasībām izmantot laika nišas tāpēc, lai nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā saglabātu tiesības uz tām pašām laika nišām. Tas aviosabiedrībām ļautu palielināt pakalpojumu sniegšanu tad, kad to atļaus apstākļi, un mērķis būtu noteikumus par laika nišu izmantošanu piemērot no 2023. gada vasaras sarakstu perioda, ar noteikumu, ka Komisija specifiskos apstākļos veic minētos pielāgojumus, lai reaģētu uz noteiktām problēmām gaisa pārvadājumu nozarē.

| (20) | Lai novērstu mainīgo ietekmi, ko uz gaisa satiksmi atstāj Covid-19 krīze vai citas epidemioloģiskas situācijas, kā arī Krievijas agresijas kara pret Ukrainu tiešās un postošās sekas, un lai veicinātu savienojumus ar Ukrainu, un lai – kad tas ir absolūti nepieciešami un pamatoti – elastīgi reaģētu uz problēmām, ar kurām šo iemeslu dēļ saskaras gaisa pārvadājumu nozare, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz laika nišu izmantošanas minimālā līmeņa procentuālo vērtību grozīšanu noteiktā diapazonā sarakstu periodiem laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim atbilstoši Eirokontroles prognozei par nozares atveseļošanos un attiecībā uz laika nišu izmantošanas minimālā līmeņa procentuālo vērtību grozīšanu noteiktā diapazonā maršrutiem starp Savienību un Ukrainu un jebkuriem sarakstu periodiem laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurā notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(20)

Lai novērstu mainīgo ietekmi, ko uz gaisa satiksmi atstāj Covid-19 krīze vai citas epidemioloģiskas situācijas, kā arī Krievijas agresijas kara pret Ukrainu tiešās un postošās sekas, un lai veicinātu savienojumus ar Ukrainu, un lai – kad tas ir absolūti nepieciešami un pamatoti – elastīgi reaģētu uz problēmām, ar kurām šo iemeslu dēļ saskaras gaisa pārvadājumu nozare, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz laika nišu izmantošanas minimālā līmeņa procentuālo vērtību grozīšanu noteiktā diapazonā sarakstu periodiem laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim atbilstoši Eirokontroles prognozei par nozares atveseļošanos un attiecībā uz laika nišu izmantošanas minimālā līmeņa procentuālo vērtību grozīšanu noteiktā diapazonā maršrutiem starp Savienību un Ukrainu un jebkuriem sarakstu periodiem laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurā notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (21) | Lai varētu veikt pienācīgu plānošanu, lidostām, lidostas pakalpojumu sniedzējiem un aviosabiedrībām ir jābūt informētām par pieejamo jaudu. Aviosabiedrībām būtu jāturpina pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā trīs nedēļas pirms plānotās izmantošanas dienas, koordinatoram darīt pieejamas laika nišas, ko tās neplāno izmantot, lai tās varētu pārdalīt citām aviosabiedrībām. Ja aviosabiedrības atkārtoti neievēro minēto prasību, tām nevajadzētu būt iespējai gūt labumu no laika nišu izmantošanas līmeņa samazināšanas. |
| --- | --- |

(21)

Lai varētu veikt pienācīgu plānošanu, lidostām, lidostas pakalpojumu sniedzējiem un aviosabiedrībām ir jābūt informētām par pieejamo jaudu. Aviosabiedrībām būtu jāturpina pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā trīs nedēļas pirms plānotās izmantošanas dienas, koordinatoram darīt pieejamas laika nišas, ko tās neplāno izmantot, lai tās varētu pārdalīt citām aviosabiedrībām. Ja aviosabiedrības atkārtoti neievēro minēto prasību, tām nevajadzētu būt iespējai gūt labumu no laika nišu izmantošanas līmeņa samazināšanas.

| (22) | Ja koordinators ir pārliecinājies, ka aviosabiedrība ir izbeigusi darbību lidostā, koordinatoram būtu jāatsauc attiecīgajai aviosabiedrībai piešķirtās laika nišas un jāievieto tās kopējā fondā pārdalei citām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(22)

Ja koordinators ir pārliecinājies, ka aviosabiedrība ir izbeigusi darbību lidostā, koordinatoram būtu jāatsauc attiecīgajai aviosabiedrībai piešķirtās laika nišas un jāievieto tās kopējā fondā pārdalei citām aviosabiedrībām.

| (23) | Ja aviosabiedrībām ir aizliegts ielidot Savienības gaisa telpā, jo uz tām attiecas ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti, ievērojot LES 29. pantu vai LESD 215. pantu, vai darbības aizliegums, kas noteikts, ievērojot Regulu (EK) Nr. 474/2006, laika nišas Savienības lidostās var tikt nepamatoti bloķētas. Lai gan laika nišas, kuras iepriekš izmantoja šādas aviosabiedrības, lidojumu saraksta periodā var pārdalīt uz ad hoc pamata, ar to nepietiek, lai pietiekami veicinātu laika nišu efektīvu izmantošanu, kas ļauj aviosabiedrībām palielināt ilgtermiņa konkurenci un labākus savienojumus patērētājiem. Tādēļ attiecīgajām aviosabiedrībām piešķirtās laika nišas būtu nekavējoties jāatsauc. |
| --- | --- |

(23)

Ja aviosabiedrībām ir aizliegts ielidot Savienības gaisa telpā, jo uz tām attiecas ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti, ievērojot LES 29. pantu vai LESD 215. pantu, vai darbības aizliegums, kas noteikts, ievērojot Regulu (EK) Nr. 474/2006, laika nišas Savienības lidostās var tikt nepamatoti bloķētas. Lai gan laika nišas, kuras iepriekš izmantoja šādas aviosabiedrības, lidojumu saraksta periodā var pārdalīt uz ad hoc pamata, ar to nepietiek, lai pietiekami veicinātu laika nišu efektīvu izmantošanu, kas ļauj aviosabiedrībām palielināt ilgtermiņa konkurenci un labākus savienojumus patērētājiem. Tādēļ attiecīgajām aviosabiedrībām piešķirtās laika nišas būtu nekavējoties jāatsauc.

| (24) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uz ierobežotu laikposmu ieviest specifiskus noteikumus un paredzēt atbrīvojumu no vispārējiem laika nišu izmantošanas noteikumiem, lai mazinātu epidemioloģiskas krīzes un Krievijas agresijas kara pret Ukrainu izraisīto ietekmi uz gaisa satiksmi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uz ierobežotu laikposmu ieviest specifiskus noteikumus un paredzēt atbrīvojumu no vispārējiem laika nišu izmantošanas noteikumiem, lai mazinātu epidemioloģiskas krīzes un Krievijas agresijas kara pret Ukrainu izraisīto ietekmi uz gaisa satiksmi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (25) | Ņemot vērā steidzamību, ko ir radījuši ārkārtas apstākļi saistībā ar Covid-19 krīzi un Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā steidzamību, ko ir radījuši ārkārtas apstākļi saistībā ar Covid-19 krīzi un Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Savienībā 4. pantā.

| (26) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(26)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta ba) punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim
  “jaunienācējs” ir:”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta ba) punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim
  “jaunienācējs” ir:”;

| b) | panta f) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

  “
  “aviosabiedrība” ir gaisa satiksmes uzņēmums, kam ir spēkā esoša darbības licence vai tai līdzvērtīga licence vēlākais 31. janvārī nākamajam vasaras sarakstu periodam vai 31. augustā nākamajam ziemas sarakstu periodam; regulas 4., 8., 8.a, 10. un 10.a panta nolūkā jēdziens “aviosabiedrība” ietver arī uzņēmējdarbības aviācijas operatorus, ja tie darbojas saskaņā ar sarakstu; regulas 7. un 14. panta nolūkā jēdziens “aviosabiedrība” ietver arī visus civilās aviācijas gaisakuģu ekspluatantus;”; |
| --- | --- |

b)

panta f) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“
  “aviosabiedrība” ir gaisa satiksmes uzņēmums, kam ir spēkā esoša darbības licence vai tai līdzvērtīga licence vēlākais 31. janvārī nākamajam vasaras sarakstu periodam vai 31. augustā nākamajam ziemas sarakstu periodam; regulas 4., 8., 8.a, 10. un 10.a panta nolūkā jēdziens “aviosabiedrība” ietver arī uzņēmējdarbības aviācijas operatorus, ja tie darbojas saskaņā ar sarakstu; regulas 7. un 14. panta nolūkā jēdziens “aviosabiedrība” ietver arī visus civilās aviācijas gaisakuģu ekspluatantus;”;

| 2) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | 2. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “2.   Neskarot 7., 8.a un 9. pantu, 10. panta 1. punktu un 14. pantu, šā panta 1. punktu nepiemēro, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

2. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“2.   Neskarot 7., 8.a un 9. pantu, 10. panta 1. punktu un 14. pantu, šā panta 1. punktu nepiemēro, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:”;

| b) | panta 2.a punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “2.a   Laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim, ar nosacījumu, ka lidostā ir pieejama jauda, laika nišu sēriju, kas sarakstu perioda (“atsauces sarakstu perioda”) beigās saskaņā ar šā panta 1. punktu tika nodota atpakaļ laika nišu kopējā fondā, nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā pēc pieprasījuma piešķir aviosabiedrībai, kura pēc 10.a panta 7. punkta piemērošanas atsauces sarakstu periodā ir izmantojusi vismaz piecas attiecīgās sērijas laika nišas.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2.a punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.a   Laikposmā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim, ar nosacījumu, ka lidostā ir pieejama jauda, laika nišu sēriju, kas sarakstu perioda (“atsauces sarakstu perioda”) beigās saskaņā ar šā panta 1. punktu tika nodota atpakaļ laika nišu kopējā fondā, nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā pēc pieprasījuma piešķir aviosabiedrībai, kura pēc 10.a panta 7. punkta piemērošanas atsauces sarakstu periodā ir izmantojusi vismaz piecas attiecīgās sērijas laika nišas.”;

| c) | panta 6.a punktu aizstāj ar šādu:

  “6.a   Laikposmā, kurā piemēro Covid-19 koordinācijas parametrus, un lai nodrošinātu šādu koordinācijas parametru pareizu piemērošanu, koordinators pēc attiecīgās aviosabiedrības uzklausīšanas var grozīt to laika nišu grafiku, kuras tika pieprasītas vai piešķirtas laikposmam no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim, vai tās atcelt. Šajā sakarā koordinators ņem vērā 5. punktā minētos papildu noteikumus un pamatnostādnes, ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.”; |
| --- | --- |

c)

panta 6.a punktu aizstāj ar šādu:

“6.a   Laikposmā, kurā piemēro Covid-19 koordinācijas parametrus, un lai nodrošinātu šādu koordinācijas parametru pareizu piemērošanu, koordinators pēc attiecīgās aviosabiedrības uzklausīšanas var grozīt to laika nišu grafiku, kuras tika pieprasītas vai piešķirtas laikposmam no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim, vai tās atcelt. Šajā sakarā koordinators ņem vērā 5. punktā minētos papildu noteikumus un pamatnostādnes, ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus.”;

| 3) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 2.a punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 2.a punktu svītro;

| b) | panta 4. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmo daļu groza šādi:






  — | d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | ar tiesvedību, kura attiecas uz šīs regulas 9. panta piemērošanu maršrutos, kuros sabiedrisko pakalpojumu saistības ir noteiktas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantu, kādēļ uz laiku ir apturēta šādu maršrutu apkalpošana.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmo daļu groza šādi:

—

d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

ar tiesvedību, kura attiecas uz šīs regulas 9. panta piemērošanu maršrutos, kuros sabiedrisko pakalpojumu saistības ir noteiktas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantu, kādēļ uz laiku ir apturēta šādu maršrutu apkalpošana.”;

| — | e) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

—

e) apakšpunktu svītro;

| ii) | punkta otro, trešo, ceturto un piekto daļu svītro; |
| --- | --- |

ii)

punkta otro, trešo, ceturto un piekto daļu svītro;

| iii) | punktam pievieno šādu daļu:

  “Ja sekas, ko izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un kritiskās infrastruktūras iznīcināšana, ietekmē spēju sniegt gaisa satiksmes pakalpojumus, kā arī gaisa satiksmes pakalpojumu pieprasījumu, koordinatori pirmās daļas a) apakšpunktu piemēro maršrutiem starp Savienību un Ukrainu tik ilgi, kamēr ir slēgta gaisa telpa vai slēgta lidosta – atkarībā no tā, kurš notiek vēlāk – un vēl 16 nedēļu ilgā papildu periodā. Koordinators Komisijai paziņo datumus, kuros sākas un beidzas minētais 16 nedēļu periods.”; |
| --- | --- |

iii)

punktam pievieno šādu daļu:

“Ja sekas, ko izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un kritiskās infrastruktūras iznīcināšana, ietekmē spēju sniegt gaisa satiksmes pakalpojumus, kā arī gaisa satiksmes pakalpojumu pieprasījumu, koordinatori pirmās daļas a) apakšpunktu piemēro maršrutiem starp Savienību un Ukrainu tik ilgi, kamēr ir slēgta gaisa telpa vai slēgta lidosta – atkarībā no tā, kurš notiek vēlāk – un vēl 16 nedēļu ilgā papildu periodā. Koordinators Komisijai paziņo datumus, kuros sākas un beidzas minētais 16 nedēļu periods.”;

| c) | pantā iekļauj šādus punktus:

  “4.a   Turklāt laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim laika nišas neizmantošanu var arī pamatot ar publisko iestāžu ieviestiem ierobežojumiem, kas ir paredzēti, lai reaģētu uz nopietnu epidemioloģisko situāciju, dabas katastrofu vai politiskiem nemieriem vienā no tā maršruta galapunktiem, kuram attiecīgo laika nišu izmantoja vai plānoja izmantot, ar nosacījumu, ka šie ierobežojumi būtiski ietekmē ceļošanas iespēju vai ceļošanas pieprasījumu un ka attiecīgajos maršrutos ierobežojumi izraisa kādu no šīm situācijām:






  a) | daļēja vai pilnīga robežas, lidostas vai gaisa telpas slēgšana laikposmā, kas veido ievērojamu daļu no attiecīgā sarakstu perioda; |
| --- | --- | --- |

c)

pantā iekļauj šādus punktus:

“4.a   Turklāt laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim laika nišas neizmantošanu var arī pamatot ar publisko iestāžu ieviestiem ierobežojumiem, kas ir paredzēti, lai reaģētu uz nopietnu epidemioloģisko situāciju, dabas katastrofu vai politiskiem nemieriem vienā no tā maršruta galapunktiem, kuram attiecīgo laika nišu izmantoja vai plānoja izmantot, ar nosacījumu, ka šie ierobežojumi būtiski ietekmē ceļošanas iespēju vai ceļošanas pieprasījumu un ka attiecīgajos maršrutos ierobežojumi izraisa kādu no šīm situācijām:

a)

daļēja vai pilnīga robežas, lidostas vai gaisa telpas slēgšana laikposmā, kas veido ievērojamu daļu no attiecīgā sarakstu perioda;

| b) | nopietns šķērslis pasažieru spējai ceļot ar jebkuru aviosabiedrību attiecīgajā tiešajā maršrutā laikposmā, kas veido ievērojamu daļu no attiecīgā sarakstu perioda, piemēram, ja šis šķērslis ir saistīts ar kādu no turpmāk minētajiem iemesliem:






  — | ceļošanas ierobežojumi valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ, visu ceļojumu aizliegums (izņēmums – būtiski ceļojumi) vai aizliegumi veikt lidojumus no vai uz konkrētām valstīm vai ģeogrāfiskiem apgabaliem, |
| --- | --- | --- |

b)

nopietns šķērslis pasažieru spējai ceļot ar jebkuru aviosabiedrību attiecīgajā tiešajā maršrutā laikposmā, kas veido ievērojamu daļu no attiecīgā sarakstu perioda, piemēram, ja šis šķērslis ir saistīts ar kādu no turpmāk minētajiem iemesliem:

—

ceļošanas ierobežojumi valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ, visu ceļojumu aizliegums (izņēmums – būtiski ceļojumi) vai aizliegumi veikt lidojumus no vai uz konkrētām valstīm vai ģeogrāfiskiem apgabaliem,

| — | pārvietošanās ierobežojumi vai karantīnas vai izolācijas pasākumi valstī vai reģionā, kurā atrodas galamērķa lidosta (tostarp pārsēšanās vietās), ja vien no karantīnas nevar izvairīties ar Savienībā atzītu negatīvu testu, pierādījumu par atveseļošanos vai vakcinācijas apliecinājumu, |
| --- | --- |

—

pārvietošanās ierobežojumi vai karantīnas vai izolācijas pasākumi valstī vai reģionā, kurā atrodas galamērķa lidosta (tostarp pārsēšanās vietās), ja vien no karantīnas nevar izvairīties ar Savienībā atzītu negatīvu testu, pierādījumu par atveseļošanos vai vakcinācijas apliecinājumu,

| — | ierobežojumi tādu pakalpojumu pieejamībai, kas ir būtiski tiešam gaisa pārvadājumu atbalstam, tajā skaitā viesmīlības un sabiedrisko pakalpojumu, tostarp transporta pakalpojumu, slēgšana, kas izraisa būtisku pieprasījuma samazināšanos vienā vai otrā maršruta galapunktā, |
| --- | --- |

—

ierobežojumi tādu pakalpojumu pieejamībai, kas ir būtiski tiešam gaisa pārvadājumu atbalstam, tajā skaitā viesmīlības un sabiedrisko pakalpojumu, tostarp transporta pakalpojumu, slēgšana, kas izraisa būtisku pieprasījuma samazināšanos vienā vai otrā maršruta galapunktā,

| — | aviosabiedrībai noteiktie ierobežojumi attiecībā uz pasažieru skaitu vienā lidojumā un lidojumu biežumu, kuri izraisa būtisku pieprasījuma samazināšanos vienā vai otrā maršruta galapunktā; |
| --- | --- |

—

aviosabiedrībai noteiktie ierobežojumi attiecībā uz pasažieru skaitu vienā lidojumā un lidojumu biežumu, kuri izraisa būtisku pieprasījuma samazināšanos vienā vai otrā maršruta galapunktā;

| c) | aviosabiedrības apkalpes pārvietošanās ierobežojumi, kas būtiski kavē gaisa pārvadājumu veikšanu uz apkalpotajām lidostām vai no tām, tostarp pēkšņi ieceļošanas aizliegumi vai negaidīta apkalpes aizkavēšana karantīnas pasākumu dēļ, ja vien no karantīnas nevar izvairīties ar Savienībā atzītu negatīvu testu, pierādījumu par atveseļošanos vai vakcinācijas apliecinājumu. |
| --- | --- |

c)

aviosabiedrības apkalpes pārvietošanās ierobežojumi, kas būtiski kavē gaisa pārvadājumu veikšanu uz apkalpotajām lidostām vai no tām, tostarp pēkšņi ieceļošanas aizliegumi vai negaidīta apkalpes aizkavēšana karantīnas pasākumu dēļ, ja vien no karantīnas nevar izvairīties ar Savienībā atzītu negatīvu testu, pierādījumu par atveseļošanos vai vakcinācijas apliecinājumu.

Šo punktu piemēro laikposmā, kurā piemēro pirmajā daļā minētos ierobežojumus, un ne ilgāk kā vēl sešas nedēļas pēc tam, ievērojot trešo un ceturto daļu. Tomēr, ja minētos ierobežojumus beidz piemērot agrāk kā sešas nedēļas pirms sarakstu perioda beigām, šo punktu piemēro atlikušajai sešu nedēļu perioda daļai tikai tad, ja šīs laika nišas nākamajā sarakstu periodā izmanto tajā pašā maršrutā.

Šo punktu piemēro tikai tām laika nišām, ko izmanto maršrutos, kuros tās jau tika izmantotas pirms pirmajā daļā minēto ierobežojumu publicēšanas.

Šo punktu beidz piemērot, ja aviosabiedrība, kas izmanto attiecīgās laika nišas, maina maršrutu uz tādu, ko neietekmē pirmajā daļā minētie ierobežojumi.

Ja dalībvalstu vairākums, kas pārstāv vismaz 50 % no Savienības iedzīvotājiem, piemēro pirmajā daļā minētos ierobežojumus, kuri būtiski ietekmē ceļošanas iespēju vai pieprasījumu un rada kādu no pirmās daļas a) līdz c) apakšpunktā minētajām situācijām, katrs koordinators, pamatojoties uz vienprātīgu visu Kopienas koordinēto lidostu koordinatoru lēmumu uzskatīt, ka laika nišu neizmantošana kopumā ir pamatota, un pēc tam, kad tie par šādu lēmumu ir informējuši Komisiju un dalībvalstis, var piemērot šo punktu visām laika nišām, kas tiek turētas šādās lidostās spēkā esošo ierobežojumu laikā un ne ilgāk kā sešas papildu nedēļas ar noteikumu, ka minētie ierobežojumi ietekmē ievērojamu skaitu maršrutu uz Kopienas lidostu vai no tās, tādējādi padarot gaisa satiksmi Savienībā lielā mērā neiespējamu vai radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus.

4.b   Ja kādas laika nišas neizmantošana ir pamatota ar 4. vai 4.a punktā minētajiem ierobežojumiem, koordinatori uzskata šo laika nišu par izmantotu saskaņā ar attiecīgo laika nišu sēriju.

4.c   Aviosabiedrības, kuru darbību kavē ierobežojošie pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 29. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu, tajā skaitā pasākumi, kas ir spēkā 2022. gada 26. oktobrī, un aviosabiedrības, uz kurām attiecas darbības aizliegums Savienībā un kuras ir uzskaitītas Komisijas Regulas (EK) Nr. 474/2006 (*1) A vai B pielikumā, nav tiesīgas atsaukties uz laika nišu neizmantošanas pamatojumu saskaņā ar šā panta 4. un 4.a punktu.

Tomēr, atkāpjoties no pirmās daļas, ja šādām aviosabiedrībām ir atļauts ekspluatēt gaisa kuģus, kas ar apkalpi nomāti no kādas aviosabiedrības, kuras darbību nekavē šādi ierobežojoši pasākumi un uz kuru neattiecas šāds darbības aizliegums, tās var atsaukties uz laika nišu neizmantošanas pamatojumu saskaņā ar 4. un 4.a punktu ar noteikumu, ka tiek ievēroti Savienībā piemērojamie drošības noteikumi.

4.d   Koordinatori regulāri apmainās ar paraugpraksi par 4. un 4.a punkta īstenošanu, lai nodrošinātu saskaņotu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā.

Koordinatori publicē un regulāri atjaunina to galamērķu sarakstu, uz kuriem attiecas 4. un 4.a punkts.

(*1)  Komisijas Regula (EK) Nr. 474/2006 (2006. gada 22. marts) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (OV L 84, 23.3.2006., 14. lpp.).”;"

*1

| d) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Komisija pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas pārbauda, kā 4. un 4.a punktu piemēro tās lidostas koordinators, uz kuru attiecas šī regula.”; |
| --- | --- |

d)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komisija pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas pārbauda, kā 4. un 4.a punktu piemēro tās lidostas koordinators, uz kuru attiecas šī regula.”;

| 4) | regulas 10.a pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “10.a pants
  Laika nišu piešķiršana kā reakcija uz konkrētām krīzes situācijām”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 10.a pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“10.a pants

Laika nišu piešķiršana kā reakcija uz konkrētām krīzes situācijām”;

| b) | panta 1., 2. un 4. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 1., 2. un 4. punktu svītro;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ja laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 25. martam un piemērojot 8. panta 2. punktu, 10. panta 2. un 4. punktu un 14. panta 6. punkta pirmo daļu, aviosabiedrība pierāda koordinatoram, ka tā šo koordinatora piešķirto laika nišu sēriju tajā sarakstu periodā, kuram tā tika piešķirta, ir izmantojusi vismaz 75 % no laika, minētajai aviosabiedrībai ir tiesības uz tām pašām laika nišu sērijām nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 25. martam un piemērojot 8. panta 2. punktu, 10. panta 2. un 4. punktu un 14. panta 6. punkta pirmo daļu, aviosabiedrība pierāda koordinatoram, ka tā šo koordinatora piešķirto laika nišu sēriju tajā sarakstu periodā, kuram tā tika piešķirta, ir izmantojusi vismaz 75 % no laika, minētajai aviosabiedrībai ir tiesības uz tām pašām laika nišu sērijām nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā.”;

| d) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ja Eirokontroles publicētie dati skaidri liecina, ka iknedēļas gaisa satiksmes līmenis Covid-19 krīzes, citas epidemioloģiskas situācijas vai tās tiešās ietekmes dēļ, ko radījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, divu secīgu nedēļu ilgākā laikposmā ir krities zem 80 % no tā līmeņa, kāds bija attiecīgajās 2019. gada nedēļās, un ka, pamatojoties uz Eirokontroles lēstajām satiksmes prognozēm, gaisa satiksmes līmeņa kritums salīdzinājumā ar līmeni attiecīgajā 2019. gada periodā, visticamāk turpināsies, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai šā panta 3. punktā un 8. panta 2. punktā, 10. panta 2. un 4. punktā un 14. panta 6. punkta pirmajā daļā noteiktās procentuālās vērtības grozītu diapazonā no 0 % līdz 70 % attiecībā uz jebkuru sarakstu periodu, kas iekrīt laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim. Piemērotā procentuālā vērtība ir proporcionāla Eirokontroles lēsto gaisa satiksmes prognožu līmenim.
  Pieņemot minētos deleģētos aktus, Komisija ņem vērā visus turpmāk minētos elementus:






  a) | Eirokontroles publicētie dati par satiksmes līmeni un satiksmes prognozēm; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja Eirokontroles publicētie dati skaidri liecina, ka iknedēļas gaisa satiksmes līmenis Covid-19 krīzes, citas epidemioloģiskas situācijas vai tās tiešās ietekmes dēļ, ko radījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, divu secīgu nedēļu ilgākā laikposmā ir krities zem 80 % no tā līmeņa, kāds bija attiecīgajās 2019. gada nedēļās, un ka, pamatojoties uz Eirokontroles lēstajām satiksmes prognozēm, gaisa satiksmes līmeņa kritums salīdzinājumā ar līmeni attiecīgajā 2019. gada periodā, visticamāk turpināsies, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai šā panta 3. punktā un 8. panta 2. punktā, 10. panta 2. un 4. punktā un 14. panta 6. punkta pirmajā daļā noteiktās procentuālās vērtības grozītu diapazonā no 0 % līdz 70 % attiecībā uz jebkuru sarakstu periodu, kas iekrīt laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim. Piemērotā procentuālā vērtība ir proporcionāla Eirokontroles lēsto gaisa satiksmes prognožu līmenim.

Pieņemot minētos deleģētos aktus, Komisija ņem vērā visus turpmāk minētos elementus:

a)

Eirokontroles publicētie dati par satiksmes līmeni un satiksmes prognozēm;

| b) | rādītāji, kas saistīti ar pieprasījumu pēc pasažieru un kravu gaisa pārvadājumiem, tajā skaitā tendences attiecībā uz nākotnes rezervācijām, aviosabiedrību plānotajiem grafikiem, flotes lielumu, flotes izmantojumu un aizpildes koeficientiem; |
| --- | --- |

b)

rādītāji, kas saistīti ar pieprasījumu pēc pasažieru un kravu gaisa pārvadājumiem, tajā skaitā tendences attiecībā uz nākotnes rezervācijām, aviosabiedrību plānotajiem grafikiem, flotes lielumu, flotes izmantojumu un aizpildes koeficientiem;

| c) | pasākumi, ko publiskas iestādes veic saistībā ar Covid-19 krīzi vai citu epidemioloģisko situāciju un kas būtiski ietekmē gaisa satiksmes līmeni uz Savienības lidostām vai no tām; piespiedu maršruta maiņa saistībā ar gaisa telpas slēgšanu vai aizliegumu Savienības aviosabiedrībām ielidot trešās valsts gaisa telpā, ņemot vērā Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras ieteikumus Konfliktu zonu informatīvajā biļetenā; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, ko publiskas iestādes veic saistībā ar Covid-19 krīzi vai citu epidemioloģisko situāciju un kas būtiski ietekmē gaisa satiksmes līmeni uz Savienības lidostām vai no tām; piespiedu maršruta maiņa saistībā ar gaisa telpas slēgšanu vai aizliegumu Savienības aviosabiedrībām ielidot trešās valsts gaisa telpā, ņemot vērā Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras ieteikumus Konfliktu zonu informatīvajā biļetenā;

| d) | Eiropas Slimību kontroles centra un Pasaules Veselības organizācijas dati par Covid-19 vai kādu citu epidemioloģisko situāciju, ko raksturo ļoti lipīga slimība un kas, visticamāk, izraisīs nopietnu lejupslīdi gaisa satiksmē. |
| --- | --- |

d)

Eiropas Slimību kontroles centra un Pasaules Veselības organizācijas dati par Covid-19 vai kādu citu epidemioloģisko situāciju, ko raksturo ļoti lipīga slimība un kas, visticamāk, izraisīs nopietnu lejupslīdi gaisa satiksmē.

Ņemot vērā to, ka aviosabiedrības sarakstus sagatavo pirms sarakstu perioda, Komisija cenšas pieņemt minētos deleģētos aktus pirms sarakstu perioda sākuma, lai ļautu aviosabiedrībām plānot savus lidojumu sarakstus. Neparedzētu apstākļu gadījumā Komisija var pieņemt šādus aktus sarakstu perioda laikā.”;

| e) | iekļauj šādu punktu:

  “5.a   Ja Komisija konstatē, ka saistībā ar infrastruktūras iznīcināšanu un dzīves apstākļu izmaiņām, ko izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, maršrutos, kas apkalpo Ukrainu, ir nepieciešams mazāks laika nišu izmantošanas līmenis, lai pakāpeniski atjaunotu gaisa satiksmi starp Ukrainu un Savienību, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai šā panta 3. punktā un 8. panta 2. punktā, 10. panta 2. un 4. punktā un 14. panta 6. punkta pirmajā daļā noteiktās procentuālās vērtības grozītu diapazonā no 0 % līdz 70 % attiecībā uz laika nišām, ko izmanto maršrutos uz Ukrainu vai no tās jebkurā sarakstu periodā, kas iekrīt laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim.
  Pieņemot minētos deleģētos aktus, Komisija ņem vērā šādus elementus:






  a) | Eirokontroles publicētie dati par satiksmes līmeni un satiksmes prognozēm maršrutos starp Savienību un Ukrainu; |
| --- | --- | --- |

e)

iekļauj šādu punktu:

“5.a   Ja Komisija konstatē, ka saistībā ar infrastruktūras iznīcināšanu un dzīves apstākļu izmaiņām, ko izraisījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, maršrutos, kas apkalpo Ukrainu, ir nepieciešams mazāks laika nišu izmantošanas līmenis, lai pakāpeniski atjaunotu gaisa satiksmi starp Ukrainu un Savienību, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai šā panta 3. punktā un 8. panta 2. punktā, 10. panta 2. un 4. punktā un 14. panta 6. punkta pirmajā daļā noteiktās procentuālās vērtības grozītu diapazonā no 0 % līdz 70 % attiecībā uz laika nišām, ko izmanto maršrutos uz Ukrainu vai no tās jebkurā sarakstu periodā, kas iekrīt laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim.

Pieņemot minētos deleģētos aktus, Komisija ņem vērā šādus elementus:

a)

Eirokontroles publicētie dati par satiksmes līmeni un satiksmes prognozēm maršrutos starp Savienību un Ukrainu;

| b) | rādītāji, kas saistīti ar pieprasījumu pēc pasažieru un kravu gaisa pārvadājumiem, tajā skaitā nākotnes rezervāciju tendences un plānotie aviosabiedrību grafiki; |
| --- | --- |

b)

rādītāji, kas saistīti ar pieprasījumu pēc pasažieru un kravu gaisa pārvadājumiem, tajā skaitā nākotnes rezervāciju tendences un plānotie aviosabiedrību grafiki;

| c) | piespiedu maršruta maiņa saistībā ar gaisa telpas slēgšanu vai aizliegumu Savienības aviosabiedrībām ielidot trešās valsts gaisa telpā, ņemot vērā Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras ieteikumus Konfliktu zonu informatīvajā biļetenā.”; |
| --- | --- |

c)

piespiedu maršruta maiņa saistībā ar gaisa telpas slēgšanu vai aizliegumu Savienības aviosabiedrībām ielidot trešās valsts gaisa telpā, ņemot vērā Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras ieteikumus Konfliktu zonu informatīvajā biļetenā.”;

| f) | panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:

  “6.   Ja ilgākas Covid-19 krīzes vai citas epidemioloģiskas situācijas ietekmes dēļ vai tiešo pret Ukrainu vērstā Krievijas agresijas kara izraisīto seku dēļ tā liek darīt nenovēršami steidzami iemesli, deleģētajiem aktiem, kas pieņemti, ievērojot šo pantu, piemēro 12.b pantā paredzēto procedūru.


  7.   Laikā, kad saskaņā ar šā panta 3., 5. vai 5.a punktu tiek piemērots atbrīvojums no laika nišu izmantošanas noteikumiem, aviosabiedrības jebkuru laika nišu, ko tās neplāno izmantot, ne vēlāk kā trīs nedēļas pirms paredzētās izmantošanas dienas dara koordinatoram pieejamas pārdalei citām aviosabiedrībām. Neskarot 10. panta 4. un 4.a punktu, ja aviosabiedrība saskaņā ar šo punktu nav darījusi koordinatoram pieejamas vairāk kā trīs laika nišas no vienas sērijas, šai aviosabiedrībai nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā ir tiesības uz visu laika nišu sēriju tikai tad, ja aviosabiedrība ir izmantojusi vai ja saskaņā ar 10. panta 4.b punktu tiek uzskatīts, ka aviosabiedrība ir izmantojusi visu laika nišu sēriju vismaz 80 % no laika neatkarīgi no tā, vai 8. panta 2. punkts un 10. panta 2. punkts ir grozīti ar šajā pantā minēto deleģēto aktu.”; |
| --- | --- |

f)

panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:

“6.   Ja ilgākas Covid-19 krīzes vai citas epidemioloģiskas situācijas ietekmes dēļ vai tiešo pret Ukrainu vērstā Krievijas agresijas kara izraisīto seku dēļ tā liek darīt nenovēršami steidzami iemesli, deleģētajiem aktiem, kas pieņemti, ievērojot šo pantu, piemēro 12.b pantā paredzēto procedūru.

7.   Laikā, kad saskaņā ar šā panta 3., 5. vai 5.a punktu tiek piemērots atbrīvojums no laika nišu izmantošanas noteikumiem, aviosabiedrības jebkuru laika nišu, ko tās neplāno izmantot, ne vēlāk kā trīs nedēļas pirms paredzētās izmantošanas dienas dara koordinatoram pieejamas pārdalei citām aviosabiedrībām. Neskarot 10. panta 4. un 4.a punktu, ja aviosabiedrība saskaņā ar šo punktu nav darījusi koordinatoram pieejamas vairāk kā trīs laika nišas no vienas sērijas, šai aviosabiedrībai nākamajā līdzvērtīgajā sarakstu periodā ir tiesības uz visu laika nišu sēriju tikai tad, ja aviosabiedrība ir izmantojusi vai ja saskaņā ar 10. panta 4.b punktu tiek uzskatīts, ka aviosabiedrība ir izmantojusi visu laika nišu sēriju vismaz 80 % no laika neatkarīgi no tā, vai 8. panta 2. punkts un 10. panta 2. punkts ir grozīti ar šajā pantā minēto deleģēto aktu.”;

| 5) | regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Neskarot pārsūdzības tiesības saskaņā ar valstu tiesību aktiem, sūdzības saistībā ar 7. panta 2. punkta, 8., 8.a un 10. panta, 10.a panta 7. punkta, 14. panta 1. līdz 4. punkta un 14. panta 6. punkta piemērošanu iesniedz koordinācijas komitejai. Komiteja izskata jautājumu viena mēneša laikā pēc sūdzības iesniegšanas un, ja iespējams, iesniedz priekšlikumus koordinatoram, lai mēģinātu atrisināt problēmu. Ja sūdzību nevar apmierināt, atbildīgā dalībvalsts tuvāko divu mēnešu laikā var paredzēt starpniecību, ko īsteno aviosabiedrības vai lidostas pārstāvošā organizācija vai cita trešā puse.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Neskarot pārsūdzības tiesības saskaņā ar valstu tiesību aktiem, sūdzības saistībā ar 7. panta 2. punkta, 8., 8.a un 10. panta, 10.a panta 7. punkta, 14. panta 1. līdz 4. punkta un 14. panta 6. punkta piemērošanu iesniedz koordinācijas komitejai. Komiteja izskata jautājumu viena mēneša laikā pēc sūdzības iesniegšanas un, ja iespējams, iesniedz priekšlikumus koordinatoram, lai mēģinātu atrisināt problēmu. Ja sūdzību nevar apmierināt, atbildīgā dalībvalsts tuvāko divu mēnešu laikā var paredzēt starpniecību, ko īsteno aviosabiedrības vai lidostas pārstāvošā organizācija vai cita trešā puse.”;

| 6) | regulas 12.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Pilnvaras pieņemt 10.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2023. gada 28. oktobrim.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 12.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Pilnvaras pieņemt 10.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2023. gada 28. oktobrim.”;

| 7) | regulas 14. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Neskarot 10. panta 4. un 4.a punktu, ja aviosabiedrība nevar izmantot laika nišu sēriju 80 % apmērā, kas noteikts 8. panta 2. punktā, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, var nolemt atsaukt laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības līdz atlikušās saraksta perioda daļas beigām un novietot tās kopējā fondā.
  Neskarot 10. panta 4. un 4.a punktu, – ja pēc piešķirtā laika, kas atbilst 20 % no sērijas derīguma perioda, nav izmantotas minētās sērijas laika nišas, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, iekļauj attiecīgās sērijas laika nišas kopējā fondā uz atlikušo laiku līdz sarakstu perioda beigām.
  Ja laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim koordinators, pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka aviosabiedrība ir pārtraukusi darbību lidostā un vairs nespēj izmantot tai piešķirtās laika nišas, tad tas pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, atsauc attiecīgo laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības uz atlikušo laiku līdz sarakstu perioda beigām un iekļauj to kopējā fondā.
  Ja laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim koordinators, pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka aviosabiedrība, uz kuru attiecas saskaņā ar LES 29. pantu vai LESD 215. pantu pieņemtie ierobežojošie pasākumi, tajā skaitā pasākumi, kas ir spēkā 2022. gada 26. oktobrī, vai aviosabiedrība, uz kuru attiecas darbības aizliegums Savienībā un kura ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā, nespēj izmantot laika nišas ievērojamā sarakstu perioda daļā, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, atsauc tai piešķirtās attiecīgās laika nišu sērijas atlikušajā laikā līdz sarakstu perioda beigām un iekļauj tās kopējā fondā.
  Tomēr, ja uz aviosabiedrību attiecas darbības aizliegums Savienībā un tā ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā un ja tai ir atļauts ekspluatēt gaisa kuģus, kas ar apkalpi ir nomāti no kādas aviosabiedrības, kuras darbību nekavē šādi ierobežojoši pasākumi un uz kuru neattiecas šāds darbības aizliegums, šā punkta ceturto daļu nepiemēro minētās aviosabiedrības laika nišām, ar noteikumu, ka tiek ievēroti Savienībā piemērojamie drošības noteikumi.” |
| --- | --- |

7)

regulas 14. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Neskarot 10. panta 4. un 4.a punktu, ja aviosabiedrība nevar izmantot laika nišu sēriju 80 % apmērā, kas noteikts 8. panta 2. punktā, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, var nolemt atsaukt laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības līdz atlikušās saraksta perioda daļas beigām un novietot tās kopējā fondā.

Neskarot 10. panta 4. un 4.a punktu, – ja pēc piešķirtā laika, kas atbilst 20 % no sērijas derīguma perioda, nav izmantotas minētās sērijas laika nišas, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, iekļauj attiecīgās sērijas laika nišas kopējā fondā uz atlikušo laiku līdz sarakstu perioda beigām.

Ja laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim koordinators, pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka aviosabiedrība ir pārtraukusi darbību lidostā un vairs nespēj izmantot tai piešķirtās laika nišas, tad tas pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, atsauc attiecīgo laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības uz atlikušo laiku līdz sarakstu perioda beigām un iekļauj to kopējā fondā.

Ja laikā no 2022. gada 30. oktobra līdz 2023. gada 28. oktobrim koordinators, pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju, konstatē, ka aviosabiedrība, uz kuru attiecas saskaņā ar LES 29. pantu vai LESD 215. pantu pieņemtie ierobežojošie pasākumi, tajā skaitā pasākumi, kas ir spēkā 2022. gada 26. oktobrī, vai aviosabiedrība, uz kuru attiecas darbības aizliegums Savienībā un kura ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā, nespēj izmantot laika nišas ievērojamā sarakstu perioda daļā, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgo aviosabiedrību, atsauc tai piešķirtās attiecīgās laika nišu sērijas atlikušajā laikā līdz sarakstu perioda beigām un iekļauj tās kopējā fondā.

Tomēr, ja uz aviosabiedrību attiecas darbības aizliegums Savienībā un tā ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā un ja tai ir atļauts ekspluatēt gaisa kuģus, kas ar apkalpi ir nomāti no kādas aviosabiedrības, kuras darbību nekavē šādi ierobežojoši pasākumi un uz kuru neattiecas šāds darbības aizliegums, šā punkta ceturto daļu nepiemēro minētās aviosabiedrības laika nišām, ar noteikumu, ka tiek ievēroti Savienībā piemērojamie drošības noteikumi.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2022. gada 19. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  2022. gada 22. septembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 13. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Regula (EEK) Nr. 95/93 (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 474/2006 (2006. gada 22. marts) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (OV L 84, 23.3.2006., 14. lpp.).

5

(6)  
  OV L 123, 12.5.2016. 1. lpp.

6

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/23

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2039

(2022. gada 19. oktobris),

ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 attiecībā uz papildu elastību nolūkā novērst Krievijas Federācijas militārās agresijas sekas FAST (elastīga palīdzība teritorijām) – CARE

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Laikā, kad dalībvalstu ekonomikas joprojām atgūstas no Covid-19 pandēmijas ietekmes, dalībvalstis un jo īpaši Eiropas Savienības centrālos un austrumu reģionus ir smagi skārušas sekas, ko radījusi Krievijas Federācijas militārā agresija pret Ukrainu. Daudzās dalībvalstīs ne tikai pastāvīgi ieplūst no Krievijas agresijas bēgošas personas, bet tās saskaras arī ar darbaspēka trūkumu, piegādes ķēžu sarežģījumiem un cenu un enerģijas izmaksu pieaugumu. No vienas puses, tas rada spiedienu uz publiskajiem budžetiem un, no otras puses, kavē investīciju īstenošanu. Šādos apstākļos ir izveidojusies ārkārtas situācija, kas jārisina ar konkrētiem, labi mērķētiem pasākumiem, lai nebūtu jāizdara izmaiņas daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālajos apjomos, kas saistībām un maksājumiem izklāstīti Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (2) I pielikumā, kā arī lai netiktu apdraudēta šobrīd notiekošā zaļā, digitālā un noturīgā ekonomikas atveseļošana. |
| --- | --- |

(1)

Laikā, kad dalībvalstu ekonomikas joprojām atgūstas no Covid-19 pandēmijas ietekmes, dalībvalstis un jo īpaši Eiropas Savienības centrālos un austrumu reģionus ir smagi skārušas sekas, ko radījusi Krievijas Federācijas militārā agresija pret Ukrainu. Daudzās dalībvalstīs ne tikai pastāvīgi ieplūst no Krievijas agresijas bēgošas personas, bet tās saskaras arī ar darbaspēka trūkumu, piegādes ķēžu sarežģījumiem un cenu un enerģijas izmaksu pieaugumu. No vienas puses, tas rada spiedienu uz publiskajiem budžetiem un, no otras puses, kavē investīciju īstenošanu. Šādos apstākļos ir izveidojusies ārkārtas situācija, kas jārisina ar konkrētiem, labi mērķētiem pasākumiem, lai nebūtu jāizdara izmaiņas daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālajos apjomos, kas saistībām un maksājumiem izklāstīti Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (2) I pielikumā, kā arī lai netiktu apdraudēta šobrīd notiekošā zaļā, digitālā un noturīgā ekonomikas atveseļošana.

| (2) | Nolūkā mazināt augošo slogu uz valstu budžetiem ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 (3) tika izdarīti vairāki mērķtiecīgi grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) Nr. 1303/2013 (4) un (ES) Nr. 223/2014 (5), lai dalībvalstīm būtu vieglāk izmantot atlikušos Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (EAFVP) piešķīrumus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, kā arī izmantot REACT-EU resursus, lai pēc iespējas rezultatīvi un ātri risinātu Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas. |
| --- | --- |

(2)

Nolūkā mazināt augošo slogu uz valstu budžetiem ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 (3) tika izdarīti vairāki mērķtiecīgi grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) Nr. 1303/2013 (4) un (ES) Nr. 223/2014 (5), lai dalībvalstīm būtu vieglāk izmantot atlikušos Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (EAFVP) piešķīrumus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, kā arī izmantot REACT-EU resursus, lai pēc iespējas rezultatīvi un ātri risinātu Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas.

| (3) | Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/613 (6) sniedza papildu iespējas ātri mobilizēt resursus, lai kompensētu dalībvalstu tūlītējās budžeta izmaksas, un noteica vienības izmaksas, kas atvieglo to personu pamatvajadzību un atbalsta finansēšanu, kuras bēg no Krievijas agresijas un kurām piešķirta pagaidu aizsardzība. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/613 (6) sniedza papildu iespējas ātri mobilizēt resursus, lai kompensētu dalībvalstu tūlītējās budžeta izmaksas, un noteica vienības izmaksas, kas atvieglo to personu pamatvajadzību un atbalsta finansēšanu, kuras bēg no Krievijas agresijas un kurām piešķirta pagaidu aizsardzība.

| (4) | Tomēr būtu jānodrošina papildu ārkārtas pasākumi dalībvalstīm, kas tām dotu iespēju koncentrēties uz atbildes pasākumiem, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz bezprecedenta sociālekonomisko situāciju, ņemot vērā Krievijas iebrukuma plašo raksturu, un tas jo īpaši attiecas uz darbībām, ar ko risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr būtu jānodrošina papildu ārkārtas pasākumi dalībvalstīm, kas tām dotu iespēju koncentrēties uz atbildes pasākumiem, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz bezprecedenta sociālekonomisko situāciju, ņemot vērā Krievijas iebrukuma plašo raksturu, un tas jo īpaši attiecas uz darbībām, ar ko risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas.

| (5) | Ņemot vērā papildu slogu publiskajiem budžetiem, ko rada Krievijas Federācijas militārā agresija, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktā paredzētā elastība attiecībā uz ERAF un ESF izmantošanu šādām darbībām būtu jāpaplašina un jāattiecina arī uz Kohēzijas fondu, lai arī tā resursus varētu izmantot tādu darbību atbalstam, kas ietilpst ERAF vai ESF darbības jomā, saskaņā ar minētajiem fondiem piemērojamajiem noteikumiem. Turklāt ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktā izklāstītās vienkāršotās uzraudzības prasības attiecināt arī uz tām ESF atbalstītām darbībām, ar ko risina migrācijas problēmas, ja šīs darbības ir plānotas prioritārā virzienā, kas veltīts tikai minēto problēmu risināšanai. Turklāt būtu jāievieš iespēja, ka prioritātēm, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, tostarp tām, kas paredzētas darbībām, ar ko risina Krievijas agresijas izraisītās migrācijas problēmas, abos plānošanas periodos tiek piemērota līdzfinansējuma likme līdz 100 % apmērā, lai pārvietoto personu jautājuma risināšanā dalībvalstīm palīdzētu gan tagad, gan nākotnē. Tāpat būtu jāpalielina vienības izmaksu summa, kas atvieglotu bēgļu pamatvajadzību un atbalsta finansēšanu, un būtu jāpagarina tās piemērošanas termiņš. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā papildu slogu publiskajiem budžetiem, ko rada Krievijas Federācijas militārā agresija, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktā paredzētā elastība attiecībā uz ERAF un ESF izmantošanu šādām darbībām būtu jāpaplašina un jāattiecina arī uz Kohēzijas fondu, lai arī tā resursus varētu izmantot tādu darbību atbalstam, kas ietilpst ERAF vai ESF darbības jomā, saskaņā ar minētajiem fondiem piemērojamajiem noteikumiem. Turklāt ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktā izklāstītās vienkāršotās uzraudzības prasības attiecināt arī uz tām ESF atbalstītām darbībām, ar ko risina migrācijas problēmas, ja šīs darbības ir plānotas prioritārā virzienā, kas veltīts tikai minēto problēmu risināšanai. Turklāt būtu jāievieš iespēja, ka prioritātēm, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, tostarp tām, kas paredzētas darbībām, ar ko risina Krievijas agresijas izraisītās migrācijas problēmas, abos plānošanas periodos tiek piemērota līdzfinansējuma likme līdz 100 % apmērā, lai pārvietoto personu jautājuma risināšanā dalībvalstīm palīdzētu gan tagad, gan nākotnē. Tāpat būtu jāpalielina vienības izmaksu summa, kas atvieglotu bēgļu pamatvajadzību un atbalsta finansēšanu, un būtu jāpagarina tās piemērošanas termiņš.

| (6) | Turklāt ir izrādījies, ka 2022. gada 24. februāra kā attiecināmības sākumdatuma noteikšana darbībām, ar ko risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, nav pietiekama, lai nodrošinātu, ka no fondiem var atbalstīt visas attiecīgās darbības, ar ko risina šīs problēmas. Tāpēc ir lietderīgi izņēmuma kārtā atļaut, ka šādas darbības atlasa pirms saistīta programmas grozījuma apstiprināšanas un ka šādu darbību izdevumus, kas ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, var uzskatīt par attiecināmiem, turklāt šīs elastības iespējas ir jāpaplašina un jāattiecina arī uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) atbalstītām darbībām, ar ko novērš sekas, ko zvejniecības un akvakultūras nozarei radījusi Krievijas agresija. Bez tam, ņemot vērā ierobežoto finansējumu, kas pieejams visvairāk skartajos reģionos, vajadzētu būt iespējai šādas darbības atbalstīt ārpus programmas teritorijas robežām konkrētajā dalībvalstī, ņemot vērā, ka situācija, kad personas bēg no Krievijas agresijas un pārvietojas dalībvalstīs un starp tām, rada problēmas visai Savienības ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai kopumā. Tāpēc šādām darbībām vajadzētu būt atbalsttiesīgām neatkarīgi no tā, kur tās konkrētā dalībvalstī tiek īstenotas, jo to lokācija galu galā nav izšķirošs kritērijs, risinot neatliekamās vajadzības. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt ir izrādījies, ka 2022. gada 24. februāra kā attiecināmības sākumdatuma noteikšana darbībām, ar ko risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, nav pietiekama, lai nodrošinātu, ka no fondiem var atbalstīt visas attiecīgās darbības, ar ko risina šīs problēmas. Tāpēc ir lietderīgi izņēmuma kārtā atļaut, ka šādas darbības atlasa pirms saistīta programmas grozījuma apstiprināšanas un ka šādu darbību izdevumus, kas ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, var uzskatīt par attiecināmiem, turklāt šīs elastības iespējas ir jāpaplašina un jāattiecina arī uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) atbalstītām darbībām, ar ko novērš sekas, ko zvejniecības un akvakultūras nozarei radījusi Krievijas agresija. Bez tam, ņemot vērā ierobežoto finansējumu, kas pieejams visvairāk skartajos reģionos, vajadzētu būt iespējai šādas darbības atbalstīt ārpus programmas teritorijas robežām konkrētajā dalībvalstī, ņemot vērā, ka situācija, kad personas bēg no Krievijas agresijas un pārvietojas dalībvalstīs un starp tām, rada problēmas visai Savienības ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai kopumā. Tāpēc šādām darbībām vajadzētu būt atbalsttiesīgām neatkarīgi no tā, kur tās konkrētā dalībvalstī tiek īstenotas, jo to lokācija galu galā nav izšķirošs kritērijs, risinot neatliekamās vajadzības.

| (7) | Turklāt, ņemot vērā lielo slogu, kas radīts vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas vietējās kopienās, risinot Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, to resursu kontekstā, ko izmanto ERAF vai ESF darbības jomā ietilpstošo darbību atbalstīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta pirmo un otro daļu, minimālais atbalsta līmenis šādām struktūrām būtu jānosaka vismaz 30 % apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt, ņemot vērā lielo slogu, kas radīts vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas vietējās kopienās, risinot Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, to resursu kontekstā, ko izmanto ERAF vai ESF darbības jomā ietilpstošo darbību atbalstīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta pirmo un otro daļu, minimālais atbalsta līmenis šādām struktūrām būtu jānosaka vismaz 30 % apmērā.

| (8) | Lai mazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, ņemot vērā mainīgās vajadzības un atbilstību finanšu piešķīrumiem darbības programmā, būtu jāatceļ prasība 2014.–2020. gada plānošanas perioda programmā veikt oficiālu grozījumu attiecībā uz pārvietojumiem starp tematiskajiem mērķiem viena un tā paša fonda prioritātē un reģiona kategorijā. |
| --- | --- |

(8)

Lai mazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, ņemot vērā mainīgās vajadzības un atbilstību finanšu piešķīrumiem darbības programmā, būtu jāatceļ prasība 2014.–2020. gada plānošanas perioda programmā veikt oficiālu grozījumu attiecībā uz pārvietojumiem starp tematiskajiem mērķiem viena un tā paša fonda prioritātē un reģiona kategorijā.

| (9) | Visbeidzot, lai 2014.–2020. gada plānošanas perioda programmu slēgšanas kontekstā optimizētu 2014.–2020. gada piešķīrumu izmantošanu, attiecībā uz fondu ieguldījuma galīgā atlikuma aprēķināšanu būtu jāpalielina maksimālā robeža elastībai starp prioritātēm. |
| --- | --- |

(9)

Visbeidzot, lai 2014.–2020. gada plānošanas perioda programmu slēgšanas kontekstā optimizētu 2014.–2020. gada piešķīrumu izmantošanu, attiecībā uz fondu ieguldījuma galīgā atlikuma aprēķināšanu būtu jāpalielina maksimālā robeža elastībai starp prioritātēm.

| (10) | Zināma elastība, kas ļautu risināt šo bezprecedenta situāciju, būtu jāparedz arī regulatīvajā satvarā, kas reglamentē 2021.–2027. gada plānošanas perioda programmas. Lai vēl vairāk mazinātu slogu valstu budžetiem, mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās būtu jāpalielina priekšfinansējuma maksājumi. Turklāt, ņemot vērā problēmas, ko rada personu pārvietošana, un vajadzību pēc integrētiem dalībvalstu atbildes pasākumiem, ja kāda dalībvalsts kādā no savām 2021.–2027. gada kohēzijas programmām prioritāti piešķir tādu darbību atbalstam, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, līdz 2024. gada 30. jūnijam šai prioritātei vajadzētu būt iespējamai līdzfinansējuma likmei līdz 100 %, ar noteikumu, ka vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas vietējās kopienās, ir paredzēts atbilstošs atbalsta līmenis un ka kopējā summa, kas dalībvalstī plānota šādām prioritātēm, nepārsniedz 5 % no minētās dalībvalsts sākotnējā valsts piešķīruma no ERAF un Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) kopā. Tas neskar dalībvalstu iespēju šādām prioritātēm plānot papildu summas ar parastām līdzfinansējuma likmēm. Turklāt, ņemot vērā Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītos traucējumus 2014.–2020. gada plānošanas perioda nobeigumā un Covid-19 pandēmijas ilglaicīgo ietekmi uz projektu īstenošanu un pastāvīgos traucējumus vērtības ķēdēs, būtu jānodrošina arī papildu elastība, kas dotu iespēju tieši piešķirt atbalstu un pabeigt darbības, kuru īstenošana sākta saskaņā ar 2014.–2020. gada regulatīvo satvaru pirms leģislatīvā akta priekšlikuma šai regulai datuma, pat ja šādas darbības neietilptu attiecīgā fonda darbības jomā 2021.–2027. gada plānošanas periodā, izņemot gadījumus, kad fondi izmantoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta pirmo un otro daļu. Lai nodrošinātu, ka uz šādām darbībām var attiecināt intervenču veidus, būtu attiecīgi jākoriģē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (7) I pielikums. Atbalstam šādām darbībām nebūtu jāietekmē dalībvalstu pienākumi ievērot tematiskās koncentrācijas prasības un klimatisko ieguldījumu mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(10)

Zināma elastība, kas ļautu risināt šo bezprecedenta situāciju, būtu jāparedz arī regulatīvajā satvarā, kas reglamentē 2021.–2027. gada plānošanas perioda programmas. Lai vēl vairāk mazinātu slogu valstu budžetiem, mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās būtu jāpalielina priekšfinansējuma maksājumi. Turklāt, ņemot vērā problēmas, ko rada personu pārvietošana, un vajadzību pēc integrētiem dalībvalstu atbildes pasākumiem, ja kāda dalībvalsts kādā no savām 2021.–2027. gada kohēzijas programmām prioritāti piešķir tādu darbību atbalstam, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, līdz 2024. gada 30. jūnijam šai prioritātei vajadzētu būt iespējamai līdzfinansējuma likmei līdz 100 %, ar noteikumu, ka vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas vietējās kopienās, ir paredzēts atbilstošs atbalsta līmenis un ka kopējā summa, kas dalībvalstī plānota šādām prioritātēm, nepārsniedz 5 % no minētās dalībvalsts sākotnējā valsts piešķīruma no ERAF un Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) kopā. Tas neskar dalībvalstu iespēju šādām prioritātēm plānot papildu summas ar parastām līdzfinansējuma likmēm. Turklāt, ņemot vērā Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītos traucējumus 2014.–2020. gada plānošanas perioda nobeigumā un Covid-19 pandēmijas ilglaicīgo ietekmi uz projektu īstenošanu un pastāvīgos traucējumus vērtības ķēdēs, būtu jānodrošina arī papildu elastība, kas dotu iespēju tieši piešķirt atbalstu un pabeigt darbības, kuru īstenošana sākta saskaņā ar 2014.–2020. gada regulatīvo satvaru pirms leģislatīvā akta priekšlikuma šai regulai datuma, pat ja šādas darbības neietilptu attiecīgā fonda darbības jomā 2021.–2027. gada plānošanas periodā, izņemot gadījumus, kad fondi izmantoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta pirmo un otro daļu. Lai nodrošinātu, ka uz šādām darbībām var attiecināt intervenču veidus, būtu attiecīgi jākoriģē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (7) I pielikums. Atbalstam šādām darbībām nebūtu jāietekmē dalībvalstu pienākumi ievērot tematiskās koncentrācijas prasības un klimatisko ieguldījumu mērķrādītājus.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, palīdzēt dalībvalstīm risināt problēmas, kas saistītas ar ārkārtīgi lielo skaitu personu, kas bēg no Krievijas Federācijas militārās agresijas pret Ukrainu, un atbalstīt dalībvalstu nepārtrauktos centienus virzīties uz ekonomikas noturīgu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, palīdzēt dalībvalstīm risināt problēmas, kas saistītas ar ārkārtīgi lielo skaitu personu, kas bēg no Krievijas Federācijas militārās agresijas pret Ukrainu, un atbalstīt dalībvalstu nepārtrauktos centienus virzīties uz ekonomikas noturīgu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (12) | Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) 2021/1060 būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Ņemot vērā vajadzību ātri atslogot publiskos budžetus, lai saglabātu dalībvalstu spēju turpināt ekonomikas atveseļošanas procesu, kā arī lai varētu nodrošināt raitu pakāpeniski īstenojamo darbību plānošanu 2021.–2027. gada plānošanas periodā, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā vajadzību ātri atslogot publiskos budžetus, lai saglabātu dalībvalstu spēju turpināt ekonomikas atveseļošanas procesu, kā arī lai varētu nodrošināt raitu pakāpeniski īstenojamo darbību plānošanu 2021.–2027. gada plānošanas periodā, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 1303/2013

Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 30. pantam pievieno šādus punktus:

  “6.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, programmās, ko atbalsta no ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda, dalībvalsts var finanšu piešķīrumus pārvietot starp dažādiem tematiskajiem mērķiem tā paša fonda tās pašas prioritātes ietvaros un tās pašas programmas reģiona kategorijas ietvaros.
  Šādus pārvietojumus uzskata par nebūtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozīšanu. Tomēr minētajiem pārvietojumiem jāatbilst visām regulatīvajām prasībām, un tos iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja. Dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītās finanšu tabulas.


  7.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, līdzfinansējuma likmes līdz 100 % piemērošanai saskaņā ar 120. panta 9. punktu kādā programmā noteiktam prioritārajam virzienam, ar ko veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, tostarp tiem, kas veltīti darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozīšanu. Grozījumus iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja. Dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītās finanšu tabulas.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 30. pantam pievieno šādus punktus:

“6.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, programmās, ko atbalsta no ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda, dalībvalsts var finanšu piešķīrumus pārvietot starp dažādiem tematiskajiem mērķiem tā paša fonda tās pašas prioritātes ietvaros un tās pašas programmas reģiona kategorijas ietvaros.

Šādus pārvietojumus uzskata par nebūtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozīšanu. Tomēr minētajiem pārvietojumiem jāatbilst visām regulatīvajām prasībām, un tos iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja. Dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītās finanšu tabulas.

7.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, līdzfinansējuma likmes līdz 100 % piemērošanai saskaņā ar 120. panta 9. punktu kādā programmā noteiktam prioritārajam virzienam, ar ko veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, tostarp tiem, kas veltīti darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozīšanu. Grozījumus iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja. Dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītās finanšu tabulas.”;

| 2) | regulas 65. pantā iekļauj šādu punktu:

  “10.a   Darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, nepiemēro 6. punktu.
  Panta 6. punktu nepiemēro arī EJZF atbalstītām darbībām, ar kurām minētās agresijas sekas novērš zvejniecības un akvakultūras nozarē.
  Atkāpjoties no 125. panta 3. punkta b) apakšpunkta, šādas darbības var atlasīt atbalstam no ERAF, ESF, Kohēzijas fonda vai EJZF pirms grozītās programmas apstiprināšanas.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 65. pantā iekļauj šādu punktu:

“10.a   Darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, nepiemēro 6. punktu.

Panta 6. punktu nepiemēro arī EJZF atbalstītām darbībām, ar kurām minētās agresijas sekas novērš zvejniecības un akvakultūras nozarē.

Atkāpjoties no 125. panta 3. punkta b) apakšpunkta, šādas darbības var atlasīt atbalstam no ERAF, ESF, Kohēzijas fonda vai EJZF pirms grozītās programmas apstiprināšanas.”;

| 3) | regulas 68.c panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “Lai īstenotu darbības, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, dalībvalstis maksājumu pieteikumos deklarētajos izdevumos var iekļaut vienības izmaksas, kas saistītas ar to personu pamatvajadzībām un atbalstu, kurām ar valstu tiesību aktiem piešķirta pagaidu aizsardzība vai citāda adekvāta aizsardzība saskaņā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (*1) un Padomes Direktīvu 2001/55/EK (*2). Minētās vienības izmaksas ir 100 EUR nedēļā par katru pilnu nedēļu vai daļēju nedēļu, kurā persona atrodas attiecīgajā dalībvalstī. Vienības izmaksas kopumā var izmantot ne vairāk kā 26 nedēļas, sākot no dienas, kad persona ierodas Savienībā.

  (*1)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.)."


  (*2)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).”;" |
| --- | --- |

3)

regulas 68.c panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Lai īstenotu darbības, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, dalībvalstis maksājumu pieteikumos deklarētajos izdevumos var iekļaut vienības izmaksas, kas saistītas ar to personu pamatvajadzībām un atbalstu, kurām ar valstu tiesību aktiem piešķirta pagaidu aizsardzība vai citāda adekvāta aizsardzība saskaņā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (*1) un Padomes Direktīvu 2001/55/EK (*2). Minētās vienības izmaksas ir 100 EUR nedēļā par katru pilnu nedēļu vai daļēju nedēļu, kurā persona atrodas attiecīgajā dalībvalstī. Vienības izmaksas kopumā var izmantot ne vairāk kā 26 nedēļas, sākot no dienas, kad persona ierodas Savienībā.

*1

*2

(*1)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.)."

*1

(*2)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).”;"

*2

| 4) | regulas 70. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

  “Ja darbības, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda un ar ko risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, īsteno ārpus programmas teritorijas, taču dalībvalsts robežās, piemēro tikai pirmās daļas d) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 70. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Ja darbības, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda un ar ko risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, īsteno ārpus programmas teritorijas, taču dalībvalsts robežās, piemēro tikai pirmās daļas d) apakšpunktu.”;

| 5) | regulas 70. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu nepiemēro mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” programmām. Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro ESF atbalstītām darbībām, izņemot 2. punkta ceturto daļu.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 70. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu nepiemēro mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” programmām. Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro ESF atbalstītām darbībām, izņemot 2. punkta ceturto daļu.”;

| 6) | regulas 96. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Neskarot 30. panta 5., 6. un 7. punktu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, pieņem lēmumu, ar ko apstiprina visus darbības programmas elementus, tostarp visus tās turpmākos grozījumus, uz kuriem attiecas šis pants, izņemot tos elementus, uz kuriem attiecas 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta vi) punkts, c) apakšpunkta v) punkts un e) apakšpunkts, 4. un 5. punkts, 6. punkta a) un c) apakšpunkts un 7. punkts, kuri paliek dalībvalstu pārziņā.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 96. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Neskarot 30. panta 5., 6. un 7. punktu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, pieņem lēmumu, ar ko apstiprina visus darbības programmas elementus, tostarp visus tās turpmākos grozījumus, uz kuriem attiecas šis pants, izņemot tos elementus, uz kuriem attiecas 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta vi) punkts, c) apakšpunkta v) punkts un e) apakšpunkts, 4. un 5. punkts, 6. punkta a) un c) apakšpunkts un 7. punkts, kuri paliek dalībvalstu pārziņā.”;

| 7) | regulas 98. panta 4. punktu groza šādi:






  a) | aiz pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

  “Turklāt šādas darbības var finansēt arī no Kohēzijas fonda, pamatojoties uz ERAF vai ESF piemērojamiem noteikumiem.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 98. panta 4. punktu groza šādi:

a)

aiz pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Turklāt šādas darbības var finansēt arī no Kohēzijas fonda, pamatojoties uz ERAF vai ESF piemērojamiem noteikumiem.”;

| b) | aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu:

  “Ja īpašajā prioritārajā virzienā izmanto pirmajā un otrajā daļā paredzēto iespēju, vismaz 30 % no minētā prioritārā virziena finanšu piešķīruma piešķir darbībām, kurās atbalsta saņēmēji ir vietējās iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas vietējās kopienās, vai abas. Dalībvalstis par minētā nosacījuma izpildi ziņo nobeiguma īstenošanas ziņojumā, kas jāiesniedz saskaņā ar 50. panta 1. punktu un 111. pantu. Ja minētais nosacījums nav izpildīts, Komisijas atlīdzinājumu par attiecīgo prioritāro virzienu proporcionāli samazina, lai nodrošinātu, ka minētais nosacījums tiek ievērots, aprēķinot slēguma bilances maksājumu, kas jāizmaksā programmai.”; |
| --- | --- |

b)

aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu:

“Ja īpašajā prioritārajā virzienā izmanto pirmajā un otrajā daļā paredzēto iespēju, vismaz 30 % no minētā prioritārā virziena finanšu piešķīruma piešķir darbībām, kurās atbalsta saņēmēji ir vietējās iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas vietējās kopienās, vai abas. Dalībvalstis par minētā nosacījuma izpildi ziņo nobeiguma īstenošanas ziņojumā, kas jāiesniedz saskaņā ar 50. panta 1. punktu un 111. pantu. Ja minētais nosacījums nav izpildīts, Komisijas atlīdzinājumu par attiecīgo prioritāro virzienu proporcionāli samazina, lai nodrošinātu, ka minētais nosacījums tiek ievērots, aprēķinot slēguma bilances maksājumu, kas jāizmaksā programmai.”;

| c) | trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

  “Ja par darbībām, ko īsteno saskaņā ar trešajā daļā minēto prioritāro virzienu, ir jāpaziņo dati par dalībniekiem, minēto datu pamatā ir informētas aplēses un tie attiecas tikai uz kopējo atbalstīto personu skaitu un to bērnu skaitu, kas jaunāki par 18 gadiem. Tādas pašas ziņošanas prasības ir piemērojamas arī citiem ESF atbalstītajiem prioritārajiem virzieniem, kas atbalsta tikai darbības, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas.”; |
| --- | --- |

c)

trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ja par darbībām, ko īsteno saskaņā ar trešajā daļā minēto prioritāro virzienu, ir jāpaziņo dati par dalībniekiem, minēto datu pamatā ir informētas aplēses un tie attiecas tikai uz kopējo atbalstīto personu skaitu un to bērnu skaitu, kas jaunāki par 18 gadiem. Tādas pašas ziņošanas prasības ir piemērojamas arī citiem ESF atbalstītajiem prioritārajiem virzieniem, kas atbalsta tikai darbības, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas.”;

| 8) | regulas 120. pantam pievieno šādu punktu:

  “9.   Darbības programmā var noteikt atsevišķu prioritāro virzienu trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai ar līdzfinansējuma likmi līdz 100 %. Šādu prioritāro virzienu var pilnībā veltīt darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, ietverot 98. panta 4. punkta trešajā daļā minēto īpašo prioritāro virzienu.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 120. pantam pievieno šādu punktu:

“9.   Darbības programmā var noteikt atsevišķu prioritāro virzienu trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai ar līdzfinansējuma likmi līdz 100 %. Šādu prioritāro virzienu var pilnībā veltīt darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, ietverot 98. panta 4. punkta trešajā daļā minēto īpašo prioritāro virzienu.”;

| 9) | regulas 130. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “Atkāpjoties no 2. punkta, katrai prioritātei atvēlētais fondu vai EJZF ieguldījums, ko ar slēguma bilances maksājumiem piešķir pēdējā grāmatvedības gadā, pa fondiem un reģionu kategorijām nedrīkst vairāk kā par 15 % pārsniegt fondu vai EJZF ieguldījumu, kas katrai prioritātei noteikts Komisijas pieņemtajā darbības programmas apstiprināšanas lēmumā, pa fondiem un reģionu kategorijām.”. |
| --- | --- |

9)

regulas 130. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Atkāpjoties no 2. punkta, katrai prioritātei atvēlētais fondu vai EJZF ieguldījums, ko ar slēguma bilances maksājumiem piešķir pēdējā grāmatvedības gadā, pa fondiem un reģionu kategorijām nedrīkst vairāk kā par 15 % pārsniegt fondu vai EJZF ieguldījumu, kas katrai prioritātei noteikts Komisijas pieņemtajā darbības programmas apstiprināšanas lēmumā, pa fondiem un reģionu kategorijām.”.

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2021/1060

Regulu (ES) 2021/1060 groza šādi:

| 1) | regulas 90. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

  “Programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonda saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, 2022. gadā tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā izmaksā papildu 0,5 % priekšfinansējumu un 2023. gadā – vēl 0,5 % priekšfinansējumu. Ja programmu pieņem pēc 2022. gada 31. decembra, 2022. gada maksājumu izmaksā pieņemšanas gadā.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 90. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonda saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, 2022. gadā tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā izmaksā papildu 0,5 % priekšfinansējumu un 2023. gadā – vēl 0,5 % priekšfinansējumu. Ja programmu pieņem pēc 2022. gada 31. decembra, 2022. gada maksājumu izmaksā pieņemšanas gadā.”;

| 2) | regulas 90. panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “5.   Summu, kas par 2021. un 2022. gadu izmaksāta kā priekšfinansējums, izņemot šā panta 2. punkta trešajā daļā minēto papildu priekšfinansējumu, katru gadu no Komisijas kontiem dzēš. Visas pārējās summas, kas izmaksātas kā priekšfinansējums, no Komisijas kontiem dzēš ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā saskaņā ar 100. pantu.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 90. panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“5.   Summu, kas par 2021. un 2022. gadu izmaksāta kā priekšfinansējums, izņemot šā panta 2. punkta trešajā daļā minēto papildu priekšfinansējumu, katru gadu no Komisijas kontiem dzēš. Visas pārējās summas, kas izmaksātas kā priekšfinansējums, no Komisijas kontiem dzēš ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā saskaņā ar 100. pantu.”;

| 3) | regulas 112. pantam pievieno šādu punktu:

  “7.   Ja programmā ir noteikta atsevišķa prioritāte, lai atbalstītu darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos līdz tā grāmatvedības gada beigām, kurš beidzas 2024. gada 30. jūnijā, piemēro līdzfinansējuma likmi līdz 100 %. Pēc minētās dienas piemēro līdzfinansējuma likmi, kas programmā noteikta saskaņā ar 3. un 4. punktā uzskaitītajām maksimālajām līdzfinansējuma likmēm.
  Kopējā summa, kas plānota šādām prioritātēm dalībvalstī, nedrīkst pārsniegt 5 % no sākotnējā valsts piešķīruma no ERAF un ESF+ kopā.
  Komisija līdz 2024. gada 30. jūnijam pārskata līdzfinansējuma likmi.
  Vismaz 30 % no finanšu piešķīruma šādai atsevišķai prioritātei piešķir darbībām, kurās atbalsta saņēmēji ir vietējās iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas vietējās kopienās. Dalībvalstis par minētā nosacījuma izpildi ziņo galīgajā snieguma ziņojumā, kas jāiesniedz saskaņā ar 43. pantu. Ja minētais nosacījums nav izpildīts, Komisijas atlīdzinājumu par attiecīgo prioritāti proporcionāli samazina, lai nodrošinātu, ka minētais nosacījums tiek ievērots, aprēķinot slēguma bilances maksājumu, kas jāizmaksā programmai.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 112. pantam pievieno šādu punktu:

“7.   Ja programmā ir noteikta atsevišķa prioritāte, lai atbalstītu darbības, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, izdevumiem, kas deklarēti maksājumu pieteikumos līdz tā grāmatvedības gada beigām, kurš beidzas 2024. gada 30. jūnijā, piemēro līdzfinansējuma likmi līdz 100 %. Pēc minētās dienas piemēro līdzfinansējuma likmi, kas programmā noteikta saskaņā ar 3. un 4. punktā uzskaitītajām maksimālajām līdzfinansējuma likmēm.

Kopējā summa, kas plānota šādām prioritātēm dalībvalstī, nedrīkst pārsniegt 5 % no sākotnējā valsts piešķīruma no ERAF un ESF+ kopā.

Komisija līdz 2024. gada 30. jūnijam pārskata līdzfinansējuma likmi.

Vismaz 30 % no finanšu piešķīruma šādai atsevišķai prioritātei piešķir darbībām, kurās atbalsta saņēmēji ir vietējās iestādes vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas vietējās kopienās. Dalībvalstis par minētā nosacījuma izpildi ziņo galīgajā snieguma ziņojumā, kas jāiesniedz saskaņā ar 43. pantu. Ja minētais nosacījums nav izpildīts, Komisijas atlīdzinājumu par attiecīgo prioritāti proporcionāli samazina, lai nodrošinātu, ka minētais nosacījums tiek ievērots, aprēķinot slēguma bilances maksājumu, kas jāizmaksā programmai.”;

| 4) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “118.a pants
  Nosacījumi darbībām, uz kurām attiecas pakāpeniska īstenošana un kuras atbalsta saņemšanai atlasītas pirms 2022. gada 29. jūnija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013

  1.   Neskarot 118. pantu, ja darbība, kuras kopējās izmaksas pārsniedz 1 000 000 EUR, atbalstam tika atlasīta un sākta pirms 2022. gada 29. jūnija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un fondiem specifiskajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1301/2013 (*3), (ES) Nr. 1304/2013 (*4), (ES) Nr. 1300/2013 (*5), (ES) Nr. 1299/2013 (*6) un (ES) Nr. 508/2014 (*7), tad minēto darbību uzskata par tiesīgu pretendēt uz atbalstu 2021.–2027. gada plānošanas periodā saskaņā ar šo regulu un attiecīgajām fondiem specifiskajām regulām.
  Atkāpjoties no 73. panta 1. un 2. punkta, vadošā iestāde var nolemt atbalstu šādai darbībai saskaņā ar šo regulu piešķirt tieši, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | darbībai ir divi posmi, kas no finansiālā viedokļa ir identificējami ar atsevišķām revīzijas takām; |
| --- | --- | --- |

4)

regulā iekļauj šādu pantu:

“118.a pants

Nosacījumi darbībām, uz kurām attiecas pakāpeniska īstenošana un kuras atbalsta saņemšanai atlasītas pirms 2022. gada 29. jūnija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013

1.   Neskarot 118. pantu, ja darbība, kuras kopējās izmaksas pārsniedz 1 000 000 EUR, atbalstam tika atlasīta un sākta pirms 2022. gada 29. jūnija saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un fondiem specifiskajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1301/2013 (*3), (ES) Nr. 1304/2013 (*4), (ES) Nr. 1300/2013 (*5), (ES) Nr. 1299/2013 (*6) un (ES) Nr. 508/2014 (*7), tad minēto darbību uzskata par tiesīgu pretendēt uz atbalstu 2021.–2027. gada plānošanas periodā saskaņā ar šo regulu un attiecīgajām fondiem specifiskajām regulām.

Atkāpjoties no 73. panta 1. un 2. punkta, vadošā iestāde var nolemt atbalstu šādai darbībai saskaņā ar šo regulu piešķirt tieši, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

darbībai ir divi posmi, kas no finansiālā viedokļa ir identificējami ar atsevišķām revīzijas takām;

| b) | darbība ietilpst rīcībās, kas plānotas saskaņā ar relevantu konkrēto mērķi, un uz to ir attiecināts intervences veids saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

b)

darbība ietilpst rīcībās, kas plānotas saskaņā ar relevantu konkrēto mērķi, un uz to ir attiecināts intervences veids saskaņā ar I pielikumu;

| c) | izdevumi, kas iekļauti maksājuma pieteikumā attiecībā uz pirmo posmu, nav iekļauti nekādos maksājuma pieteikumos attiecībā uz otro posmu; |
| --- | --- |

c)

izdevumi, kas iekļauti maksājuma pieteikumā attiecībā uz pirmo posmu, nav iekļauti nekādos maksājuma pieteikumos attiecībā uz otro posmu;

| d) | nobeiguma īstenošanas ziņojumā vai – Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda kontekstā – pēdējā ikgadējā īstenošanas ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 141. pantu, dalībvalsts apņemas plānošanas periodā pabeigt un nodot ekspluatācijā darbības otro un noslēguma posmu. |
| --- | --- |

d)

nobeiguma īstenošanas ziņojumā vai – Eiropas Jūrlietu un Zivsaimniecības fonda kontekstā – pēdējā ikgadējā īstenošanas ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 141. pantu, dalībvalsts apņemas plānošanas periodā pabeigt un nodot ekspluatācijā darbības otro un noslēguma posmu.

2.   Šo pantu nepiemēro darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas un kuras atbalsta, izmantojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta pirmajā un otrajā daļā paredzēto iespēju.

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1301/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.)."

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1304/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.)."

*4

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1300/2013 (2013. gada 17. decembris) par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 281. lpp.)."

*5

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1299/2013 (2013. gada 17. decembris) par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.)."

*6

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).”;"

*7

| 5) | regulas I pielikumā 1. tabulas beigās pievieno šādas rindas:








  INTERVENCES JOMA (3) | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai | Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu vides mērķu sasniegšanai |
| --- | --- | --- | --- |
| “Citi kodi, kas saistīti ar darbībām, uz kurām attiecas pakāpeniska īstenošana saskaņā ar 118.a pantu |
| 183 | Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: apglabāšanas poligonos | 0  % | 100  % |
| 184 | Elektroenerģijas uzkrāšana un pārvade | 100  % | 40  % |
| 185 | Dabasgāze: uzglabāšana, pārvade un sadale | 0  % | 0  % |
| 186 | Lidostas | 0  % | 0  % |
| 187 | Produktīvas investīcijas lielos uzņēmumos, kas saistītas ar mazoglekļa ekonomiku | 40  % | 0  %”. |

5)

regulas I pielikumā 1. tabulas beigās pievieno šādas rindas:

INTERVENCES JOMA (3)

3

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai

Koeficients, ar ko aprēķina atbalstu vides mērķu sasniegšanai

“Citi kodi, kas saistīti ar darbībām, uz kurām attiecas pakāpeniska īstenošana saskaņā ar 118.a pantu

183

Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: apglabāšanas poligonos

0  %

100  %

184

Elektroenerģijas uzkrāšana un pārvade

100  %

40  %

185

Dabasgāze: uzglabāšana, pārvade un sadale

0  %

0  %

186

Lidostas

0  %

0  %

187

Produktīvas investīcijas lielos uzņēmumos, kas saistītas ar mazoglekļa ekonomiku

40  %

0  %”.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2022. gada 19. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 13. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/562 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (OV L 109, 8.4.2022., 1. lpp.).

3

CARE

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 223/2014 (2014. gada 11. marts) par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/613 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu noteikšanu (OV L 115, 13.4.2022., 38. lpp.).

6

REACT-EU

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

7

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/30

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2040

(2022. gada 19. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 805/2004 attiecībā uz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu, lai to pielāgotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Lisabonas līgumu tika mainīts tiesiskais regulējums, ar ko reglamentē pilnvaras, kuras likumdevējs piešķir Komisijai, ieviešot nošķīrumu starp Komisijai deleģētajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģētos aktus), un Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt aktus, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai (īstenošanas aktus). |
| --- | --- |

(1)

Ar Lisabonas līgumu tika mainīts tiesiskais regulējums, ar ko reglamentē pilnvaras, kuras likumdevējs piešķir Komisijai, ieviešot nošķīrumu starp Komisijai deleģētajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģētos aktus), un Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt aktus, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai (īstenošanas aktus).

| (2) | Ar leģislatīvajiem aktiem, ko pieņēma pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Komisijai piešķīra pilnvaras pieņemt pasākumus saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (2) 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ar leģislatīvajiem aktiem, ko pieņēma pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Komisijai piešķīra pilnvaras pieņemt pasākumus saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (2) 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

| (3) | Iepriekšējie priekšlikumi par tiesību aktu, kuros ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, saskaņošanu ar Lisabonas līguma ieviesto tiesisko regulējumu, tika atsaukti (3), jo iestāžu sarunas vairs nevirzījās uz priekšu. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšējie priekšlikumi par tiesību aktu, kuros ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, saskaņošanu ar Lisabonas līguma ieviesto tiesisko regulējumu, tika atsaukti (3), jo iestāžu sarunas vairs nevirzījās uz priekšu.

| (4) | Pēc tam Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4) vienojās par jaunu regulējumu deleģētajiem aktiem un atzina, ka visi spēkā esošie tiesību akti ir jāsaskaņo ar tiesisko regulējumu, kas ieviests ar Lisabonas līgumu. Šīs iestādes jo īpaši vienojās par nepieciešamību piešķirt augstu prioritāti tūlītējai visu to pamataktu saskaņošanai, kuros joprojām ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru. Komisija apņēmās līdz 2016. gada beigām sagatavot šīs saskaņošanas priekšlikumu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4) vienojās par jaunu regulējumu deleģētajiem aktiem un atzina, ka visi spēkā esošie tiesību akti ir jāsaskaņo ar tiesisko regulējumu, kas ieviests ar Lisabonas līgumu. Šīs iestādes jo īpaši vienojās par nepieciešamību piešķirt augstu prioritāti tūlītējai visu to pamataktu saskaņošanai, kuros joprojām ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru. Komisija apņēmās līdz 2016. gada beigām sagatavot šīs saskaņošanas priekšlikumu.

| (5) | Komisijai noteiktais pilnvarojums veikt grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 805/2004 (5) pielikumos izklāstītajās standarta veidlapās paredz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu. Tā kā minētais pilnvarojums atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. panta kritērijiem, tas būtu jāpielāgo minētajam noteikumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai noteiktais pilnvarojums veikt grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 805/2004 (5) pielikumos izklāstītajās standarta veidlapās paredz regulatīvās kontroles procedūras izmantošanu. Tā kā minētais pilnvarojums atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. panta kritērijiem, tas būtu jāpielāgo minētajam noteikumam.

| (6) | Lai atjauninātu Regulu (EK) Nr. 805/2004, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai tā varētu grozīt minētās regulas pielikumus ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(6)

Lai atjauninātu Regulu (EK) Nr. 805/2004, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai tā varētu grozīt minētās regulas pielikumus ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (7) | Šai regulai nevajadzētu ietekmēt vēl nepabeigtās procedūras, kurās pirms šīs regulas spēkā stāšanās komiteja jau ir sniegusi atzinumu saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantu. |
| --- | --- |

(7)

Šai regulai nevajadzētu ietekmēt vēl nepabeigtās procedūras, kurās pirms šīs regulas spēkā stāšanās komiteja jau ir sniegusi atzinumu saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantu.

| (8) | Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (9) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (10) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 805/2004, |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 805/2004,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 805/2004

Regulu (EK) Nr. 805/2004 groza šādi:

| 1) | regulas 31. pantu aizstāj ar šādu:

  “31. pants
  Pielikumu grozījumi
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 31.a pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu pielikumus ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 31. pantu aizstāj ar šādu:

“31. pants

Pielikumu grozījumi

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 31.a pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu pielikumus ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas.”;

| 2) | iekļauj šādu pantu:

  “31.a pants
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 31. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2022. gada 26. oktobra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 31. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*1).


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 31. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.



  (*1)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;" |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“31.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 31. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2022. gada 26. oktobra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 31. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*1).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 31. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

(*1)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;"

*1

| 3) | regulas 32. pantu svītro. |
| --- | --- |

3)

regulas 32. pantu svītro.

2. pants

Nepabeigtās procedūras

Šī regula neietekmē vēl nepabeigtās procedūras, kurās komiteja jau ir sniegusi atzinumu saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2022. gada 19. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. aprīļa nostāja (OV C 158, 30.4.2021, 832. lpp.) un Padomes 2022. gada 28. jūnija nostāja pirmajā lasījumā (OV C 280, 21.7.2022, 14. lpp.). Eiropas Parlamenta 2022. gada 18. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.).

2

(3)  
  OV C 80, 7.3.2015., 17. lpp.

3

(4)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 805/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko izveido Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem (OV L 143, 30.4.2004., 15. lpp.).

5

---

DIREKTĪVAS

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/33

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2022/2041

(2022. gada 19. oktobris)

par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 153. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ievērojot Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu, Savienības mērķi cita starpā ir veicināt savu tautu labklājību un tās darbība ir vērsta uz to, lai panāktu stabilu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panāk pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu, vienlaikus veicinot sociālo taisnīgumu un sieviešu un vīriešu līdztiesību. Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu, Savienībai ir jāņem vērā cita starpā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu un sociālās atstumtības apkarošanu. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu, Savienības mērķi cita starpā ir veicināt savu tautu labklājību un tās darbība ir vērsta uz to, lai panāktu stabilu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panāk pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu, vienlaikus veicinot sociālo taisnīgumu un sieviešu un vīriešu līdztiesību. Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu, Savienībai ir jāņem vērā cita starpā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu un sociālās atstumtības apkarošanu.

| (2) | LESD 151. pantā ir noteikts, ka Savienība un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, tostarp tās, kas izklāstītas Eiropas Sociālajā hartā (ESH), par saviem mērķiem izvirza cita starpā nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību un dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(2)

LESD 151. pantā ir noteikts, ka Savienība un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, tostarp tās, kas izklāstītas Eiropas Sociālajā hartā (ESH), par saviem mērķiem izvirza cita starpā nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību un dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem.

| (3) | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (4) (”Harta”) 31. pantā ir noteikts, ka ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem. Hartas 27. pantā ir atzītas darba ņēmēju tiesības uz informāciju un konsultācijām. Hartas 28. pantā ir noteiktas darba ņēmēju un darba devēju vai to attiecīgo organizāciju tiesības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem un praksi iesaistīties sarunās un slēgt koplīgumus attiecīgajos līmeņos. Hartas 23. pants paredz tiesības uz sieviešu un vīriešu līdztiesību visās jomās, tostarp nodarbinātības, darba un atalgojuma jomā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (4) (”Harta”) 31. pantā ir noteikts, ka ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem. Hartas 27. pantā ir atzītas darba ņēmēju tiesības uz informāciju un konsultācijām. Hartas 28. pantā ir noteiktas darba ņēmēju un darba devēju vai to attiecīgo organizāciju tiesības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem un praksi iesaistīties sarunās un slēgt koplīgumus attiecīgajos līmeņos. Hartas 23. pants paredz tiesības uz sieviešu un vīriešu līdztiesību visās jomās, tostarp nodarbinātības, darba un atalgojuma jomā.

| (4) | ESH ir noteikts, ka visiem darba ņēmējiem ir tiesības uz taisnīgiem darba apstākļiem. Tajā ir atzītas visu darba ņēmēju tiesības uz taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams, lai viņiem un viņu ģimenēm nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni. Tajā arī ir atzīta brīvi noslēgtu koplīgumu, kā arī likumā noteiktu minimālo algu noteikšanas mehānismu nozīme šo tiesību efektīvas īstenošanas nodrošināšanā, visu darba ņēmēju un darba devēju tiesības apvienoties vietējās, valsts un starptautiskās organizācijās, lai aizsargātu savas ekonomiskās un sociālās intereses, un tiesības slēgt koplīgumus. |
| --- | --- |

(4)

ESH ir noteikts, ka visiem darba ņēmējiem ir tiesības uz taisnīgiem darba apstākļiem. Tajā ir atzītas visu darba ņēmēju tiesības uz taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams, lai viņiem un viņu ģimenēm nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni. Tajā arī ir atzīta brīvi noslēgtu koplīgumu, kā arī likumā noteiktu minimālo algu noteikšanas mehānismu nozīme šo tiesību efektīvas īstenošanas nodrošināšanā, visu darba ņēmēju un darba devēju tiesības apvienoties vietējās, valsts un starptautiskās organizācijās, lai aizsargātu savas ekonomiskās un sociālās intereses, un tiesības slēgt koplīgumus.

| (5) | 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā pasludinātā Eiropas sociālo tiesību pīlāra (“Pīlārs”) II nodaļā ir noteikts principu kopums, kas izmantojams par ceļvedi taisnīgu darba apstākļu nodrošināšanā. Pīlāra 6. princips apstiprina darba ņēmēju tiesības uz taisnīgu atalgojumu, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni. Tas arī paredz, ka ir jānodrošina adekvātas minimālās algas, kas nodrošina darba ņēmēja un viņa ģimenes vajadzību apmierināšanu, ņemot vērā valstī valdošos ekonomiskos un sociālos apstākļus, vienlaikus gādājot par piekļuvi darba tirgum un par stimuliem meklēt darbu. Turklāt tajā ir atgādināts, ka ir jānovērš nodarbinātu personu nabadzība un ka visas algas jānosaka pārredzamā un paredzamā veidā saskaņā ar valstu praksi un ievērojot sociālo partneru autonomiju. Pīlāra 8. princips paredz apspriešanos ar sociālajiem partneriem par ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas izstrādi un īstenošanu saskaņā ar valstu praksi un ka viņi jāmudina risināt sarunas un slēgt koplīgumus par viņiem būtiskiem jautājumiem, vienlaikus ievērojot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvu rīcību. |
| --- | --- |

(5)

2017. gada 17. novembrī Gēteborgā pasludinātā Eiropas sociālo tiesību pīlāra (“Pīlārs”) II nodaļā ir noteikts principu kopums, kas izmantojams par ceļvedi taisnīgu darba apstākļu nodrošināšanā. Pīlāra 6. princips apstiprina darba ņēmēju tiesības uz taisnīgu atalgojumu, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni. Tas arī paredz, ka ir jānodrošina adekvātas minimālās algas, kas nodrošina darba ņēmēja un viņa ģimenes vajadzību apmierināšanu, ņemot vērā valstī valdošos ekonomiskos un sociālos apstākļus, vienlaikus gādājot par piekļuvi darba tirgum un par stimuliem meklēt darbu. Turklāt tajā ir atgādināts, ka ir jānovērš nodarbinātu personu nabadzība un ka visas algas jānosaka pārredzamā un paredzamā veidā saskaņā ar valstu praksi un ievērojot sociālo partneru autonomiju. Pīlāra 8. princips paredz apspriešanos ar sociālajiem partneriem par ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas izstrādi un īstenošanu saskaņā ar valstu praksi un ka viņi jāmudina risināt sarunas un slēgt koplīgumus par viņiem būtiskiem jautājumiem, vienlaikus ievērojot viņu autonomiju un tiesības uz kolektīvu rīcību.

| (6) | Padomes Lēmuma (ES) 2020/1512 (5) pielikuma 5. pamatnostādnē dalībvalstis, kurās ir ieviesti mehānismi likumā noteiktu minimālos algu noteikšanai, tiek aicinātas gādāt par sociālo partneru pilnvērtīgu iesaisti algu noteikšanā, nodrošinot taisnīgas algas, kas dara iespējamu pienācīgu dzīves līmeni, vienlaikus īpašu uzmanību veltot zemu un vidēju ienākumu grupām, lai veicinātu augšupēju konverģenci. Minētajā pamatnostādnē dalībvalstis tiek arī aicinātas veicināt sociālo dialogu un koplīguma sarunas, lai noteiktu algas. Turklāt, ņemot vērā atalgojuma ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu radīšanu un nodarbinātu personu nabadzību un vienlaikus ievērojot valstu praksi, minētajā pamatnostādnē dalībvalstis un sociālie partneri tiek aicināti ar koplīgumiem vai adekvātām likumā noteiktām minimālajām algām nodrošināt, ka visiem darba ņēmējiem ir adekvāts un taisnīgs atalgojums. Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumā “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” ir noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāpieņem pasākumi, lai nodrošinātu taisnīgus darba apstākļus. Turklāt Komisijas 2019. gada 17. decembra paziņojumā “2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” tika atgādināts, ka pieaugošo sociālo atšķirību dēļ ir svarīgi nodrošināt, lai ikviens darba ņēmējs saņemtu taisnīgu atalgojumu. Dažām dalībvalstīm ir adresēti arī vairāki konkrēti ieteikumi minimālo algu jomā, kuru mērķis ir uzlabot minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Padomes Lēmuma (ES) 2020/1512 (5) pielikuma 5. pamatnostādnē dalībvalstis, kurās ir ieviesti mehānismi likumā noteiktu minimālos algu noteikšanai, tiek aicinātas gādāt par sociālo partneru pilnvērtīgu iesaisti algu noteikšanā, nodrošinot taisnīgas algas, kas dara iespējamu pienācīgu dzīves līmeni, vienlaikus īpašu uzmanību veltot zemu un vidēju ienākumu grupām, lai veicinātu augšupēju konverģenci. Minētajā pamatnostādnē dalībvalstis tiek arī aicinātas veicināt sociālo dialogu un koplīguma sarunas, lai noteiktu algas. Turklāt, ņemot vērā atalgojuma ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu radīšanu un nodarbinātu personu nabadzību un vienlaikus ievērojot valstu praksi, minētajā pamatnostādnē dalībvalstis un sociālie partneri tiek aicināti ar koplīgumiem vai adekvātām likumā noteiktām minimālajām algām nodrošināt, ka visiem darba ņēmējiem ir adekvāts un taisnīgs atalgojums. Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumā “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” ir noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāpieņem pasākumi, lai nodrošinātu taisnīgus darba apstākļus. Turklāt Komisijas 2019. gada 17. decembra paziņojumā “2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” tika atgādināts, ka pieaugošo sociālo atšķirību dēļ ir svarīgi nodrošināt, lai ikviens darba ņēmējs saņemtu taisnīgu atalgojumu. Dažām dalībvalstīm ir adresēti arī vairāki konkrēti ieteikumi minimālo algu jomā, kuru mērķis ir uzlabot minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu.

| (7) | Labāki dzīves un darba apstākļi, ko cita starpā nodrošina ar adekvātām un taisnīgām minimālajām algām, dod labumu darba ņēmējiem un uzņēmumiem Savienībā, kā arī sabiedrībai un ekonomikai kopumā un ir priekšnoteikums taisnīgas, iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes sasniegšanai. Lielu atšķirību mazināšana minimālo algu aizsardzības aptvērumā un adekvātumā palīdz uzlabot Savienības darba tirgus taisnīgumu, novērst un samazināt nevienlīdzību atalgojuma un sociālajā jomā, kā arī veicināt ekonomisko un sociālo progresu un augšupēju konverģenci. Konkurencei iekšējā tirgū būtu jābalstās uz augstiem sociālajiem standartiem, tostarp darba ņēmēju augsta līmeņa aizsardzību, kvalitatīvu darbvietu radīšanu, kā arī inovāciju un produktivitātes uzlabojumiem, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(7)

Labāki dzīves un darba apstākļi, ko cita starpā nodrošina ar adekvātām un taisnīgām minimālajām algām, dod labumu darba ņēmējiem un uzņēmumiem Savienībā, kā arī sabiedrībai un ekonomikai kopumā un ir priekšnoteikums taisnīgas, iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes sasniegšanai. Lielu atšķirību mazināšana minimālo algu aizsardzības aptvērumā un adekvātumā palīdz uzlabot Savienības darba tirgus taisnīgumu, novērst un samazināt nevienlīdzību atalgojuma un sociālajā jomā, kā arī veicināt ekonomisko un sociālo progresu un augšupēju konverģenci. Konkurencei iekšējā tirgū būtu jābalstās uz augstiem sociālajiem standartiem, tostarp darba ņēmēju augsta līmeņa aizsardzību, kvalitatīvu darbvietu radīšanu, kā arī inovāciju un produktivitātes uzlabojumiem, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

| (8) | Minimālās algas, kas noteiktas adekvātā un taisnīgā līmenī valsts tiesību aktos vai koplīgumos, aizsargā darba ņēmēju, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju, ienākumus un palīdz nodrošināt pienācīgu iztiku, kā to tiecas panākt Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvencija Nr. 131 (1970) par minimālo algu noteikšanu. Minimālās algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un tādējādi nodrošina minimālo cilvēka cieņas līmeni, var palīdzēt samazināt nabadzību valsts līmenī un uzturēt iekšzemes pieprasījumu un pirktspēju, stiprināt stimulus strādāt, samazināt algu nevienlīdzību, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un nodarbinātu personu nabadzību, kā arī ierobežot ienākumu samazināšanos ekonomikas lejupslīdes laikā. |
| --- | --- |

(8)

Minimālās algas, kas noteiktas adekvātā un taisnīgā līmenī valsts tiesību aktos vai koplīgumos, aizsargā darba ņēmēju, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju, ienākumus un palīdz nodrošināt pienācīgu iztiku, kā to tiecas panākt Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvencija Nr. 131 (1970) par minimālo algu noteikšanu. Minimālās algas, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un tādējādi nodrošina minimālo cilvēka cieņas līmeni, var palīdzēt samazināt nabadzību valsts līmenī un uzturēt iekšzemes pieprasījumu un pirktspēju, stiprināt stimulus strādāt, samazināt algu nevienlīdzību, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un nodarbinātu personu nabadzību, kā arī ierobežot ienākumu samazināšanos ekonomikas lejupslīdes laikā.

| (9) | Pēdējo desmit gadu laikā Savienībā ir pieaugusi nodarbinātu personu nabadzība, un ar nabadzību saskaras vairāk darba ņēmēju. Ekonomikas lejupslīdes laikā adekvātas minimālās algas ir īpaši svarīgas zemi atalgotu darba ņēmēju aizsardzībai, jo viņi ir neaizsargātāki pret šādas lejupslīdes sekām, un ir būtiskas ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, kurai vajadzētu palielināt jaunu kvalitatīvu darbvietu skaitu. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu atveseļošanos, būtisks ir uzņēmumu, jo īpaši mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu, uzplaukums. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi, ir svarīgi novērtēt algu adekvātumu zemi atalgotās nozarēs, kuras krīzes laikā ir izrādījušās īpaši būtiskas un apliecinājušas ievērojamu sociālo vērtību. |
| --- | --- |

(9)

Pēdējo desmit gadu laikā Savienībā ir pieaugusi nodarbinātu personu nabadzība, un ar nabadzību saskaras vairāk darba ņēmēju. Ekonomikas lejupslīdes laikā adekvātas minimālās algas ir īpaši svarīgas zemi atalgotu darba ņēmēju aizsardzībai, jo viņi ir neaizsargātāki pret šādas lejupslīdes sekām, un ir būtiskas ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, kurai vajadzētu palielināt jaunu kvalitatīvu darbvietu skaitu. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu atveseļošanos, būtisks ir uzņēmumu, jo īpaši mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu, uzplaukums. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi, ir svarīgi novērtēt algu adekvātumu zemi atalgotās nozarēs, kuras krīzes laikā ir izrādījušās īpaši būtiskas un apliecinājušas ievērojamu sociālo vērtību.

| (10) | Sievietēm, gados jauniem darba ņēmējiem, darba ņēmējiem, kas ir migranti, vientuļajiem vecākiem, mazkvalificētiem darba ņēmējiem, personām ar invaliditāti un jo īpaši personām, kuras cieš no daudzējādām diskriminācijas formām, salīdzinājumā ar citām grupām joprojām ir lielāks risks saņemt minimālo algu vai zemu atalgojumu. Ņemot vērā sieviešu pārāk lielo īpatsvaru zemi atalgotās darbvietās, minimālo algu adekvātuma uzlabošana veicina dzimumu līdztiesību, palīdz novērst vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības, kā arī palielina iespējas sievietēm un viņu ģimenēm izkļūt no nabadzības un veicina ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi Savienībā. |
| --- | --- |

(10)

Sievietēm, gados jauniem darba ņēmējiem, darba ņēmējiem, kas ir migranti, vientuļajiem vecākiem, mazkvalificētiem darba ņēmējiem, personām ar invaliditāti un jo īpaši personām, kuras cieš no daudzējādām diskriminācijas formām, salīdzinājumā ar citām grupām joprojām ir lielāks risks saņemt minimālo algu vai zemu atalgojumu. Ņemot vērā sieviešu pārāk lielo īpatsvaru zemi atalgotās darbvietās, minimālo algu adekvātuma uzlabošana veicina dzimumu līdztiesību, palīdz novērst vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības, kā arī palielina iespējas sievietēm un viņu ģimenēm izkļūt no nabadzības un veicina ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi Savienībā.

| (11) | Covid-19 pandēmijas izraisītā krīze būtiski ietekmē pakalpojumu nozari, mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus, kuros ir liels zemu algu un minimālo algu saņēmēju īpatsvars. Tāpēc minimālās algas ir svarīgas arī no strukturālo darba tirgus pārveides tendenču viedokļa, kurām aizvien vairāk raksturīgs augsts nestabilu un nestandarta darba formu īpatsvars un kuras bieži vien skar nepilna darba laika darba ņēmējus un sezonas, platformu un pagaidu darba aģentūru darbiniekus. Minētās tendences daudzos gadījumos ir palielinājušas darbvietu polarizāciju, kā rezultātā lielākajā daļā dalībvalstu pieaudzis zemi atalgotu un mazkvalificētu profesiju un nozaru īpatsvars, kā arī dažās dalībvalstīs palielinājusies algu nevienlīdzība. Darba ņēmējiem ar nestandarta līgumiem ir grūtāk apvienoties un iesaistīties koplīgumu sarunās. |
| --- | --- |

(11)

Covid-19 pandēmijas izraisītā krīze būtiski ietekmē pakalpojumu nozari, mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus, kuros ir liels zemu algu un minimālo algu saņēmēju īpatsvars. Tāpēc minimālās algas ir svarīgas arī no strukturālo darba tirgus pārveides tendenču viedokļa, kurām aizvien vairāk raksturīgs augsts nestabilu un nestandarta darba formu īpatsvars un kuras bieži vien skar nepilna darba laika darba ņēmējus un sezonas, platformu un pagaidu darba aģentūru darbiniekus. Minētās tendences daudzos gadījumos ir palielinājušas darbvietu polarizāciju, kā rezultātā lielākajā daļā dalībvalstu pieaudzis zemi atalgotu un mazkvalificētu profesiju un nozaru īpatsvars, kā arī dažās dalībvalstīs palielinājusies algu nevienlīdzība. Darba ņēmējiem ar nestandarta līgumiem ir grūtāk apvienoties un iesaistīties koplīgumu sarunās.

| (12) | Lai gan minimālo algu aizsardzība pastāv visās dalībvalstīs, dažās no tām šāda aizsardzība izriet no normatīvajiem vai administratīvajiem noteikumiem un no koplīgumiem, savukārt citās to nodrošina vienīgi ar koplīgumiem. Būtu jāņem vērā dalībvalstu atšķirīgās tradīcijas. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan minimālo algu aizsardzība pastāv visās dalībvalstīs, dažās no tām šāda aizsardzība izriet no normatīvajiem vai administratīvajiem noteikumiem un no koplīgumiem, savukārt citās to nodrošina vienīgi ar koplīgumiem. Būtu jāņem vērā dalībvalstu atšķirīgās tradīcijas.

| (13) | Koplīgumos paredzētā minimālo algu aizsardzība zemi atalgotās profesijās lielākajā daļā gadījumu ir pietiekama un tādēļ nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, turklāt tā ir izrādījusies efektīvs līdzeklis nodarbinātu personu nabadzības problēmas mazināšanai. Vairākās dalībvalstīs likumā noteiktās minimālās algas parasti ir zemas salīdzinājumā ar citām algām attiecīgajā ekonomikā. 2018. gadā deviņās dalībvalstīs likumā noteiktā minimālā alga vientuļam minimālās algas saņēmējam nenodrošināja pietiekamus ienākumus, kas pārsniegtu nabadzības riska slieksni. |
| --- | --- |

(13)

Koplīgumos paredzētā minimālo algu aizsardzība zemi atalgotās profesijās lielākajā daļā gadījumu ir pietiekama un tādēļ nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, turklāt tā ir izrādījusies efektīvs līdzeklis nodarbinātu personu nabadzības problēmas mazināšanai. Vairākās dalībvalstīs likumā noteiktās minimālās algas parasti ir zemas salīdzinājumā ar citām algām attiecīgajā ekonomikā. 2018. gadā deviņās dalībvalstīs likumā noteiktā minimālā alga vientuļam minimālās algas saņēmējam nenodrošināja pietiekamus ienākumus, kas pārsniegtu nabadzības riska slieksni.

| (14) | Ne visiem darba ņēmējiem Savienībā ir pieejama efektīva minimālo algu aizsardzība, jo dažās dalībvalstīs daļa darba ņēmēju – kaut arī viņiem ir šāda aizsardzība – faktiski saņem atalgojumu, kas ir zemāks par likumā noteikto minimālo algu, jo netiek ievēroti spēkā esošie noteikumi. Ir konstatēts, ka šāda noteikumu neievērošana jo īpaši skar sievietes, gados jaunus darba ņēmējus, mazkvalificētus darba ņēmējus, darba ņēmējus, kas ir migranti, vientuļos vecākus, cilvēkus ar invaliditāti, nestandarta nodarbinātības formās iesaistītus darba ņēmējus, piemēram, pagaidu un nepilna laika darba ņēmējus, un lauksaimniecības un viesu uzņemšanas nozares darba ņēmējus, kā rezultātā pazeminās algas. Tiek lēsts, ka dalībvalstīs, kurās minimālo algu aizsardzību paredz tikai koplīgumi, neaizsargāto darba ņēmēju īpatsvars svārstās no 2 % līdz 55 % no visiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(14)

Ne visiem darba ņēmējiem Savienībā ir pieejama efektīva minimālo algu aizsardzība, jo dažās dalībvalstīs daļa darba ņēmēju – kaut arī viņiem ir šāda aizsardzība – faktiski saņem atalgojumu, kas ir zemāks par likumā noteikto minimālo algu, jo netiek ievēroti spēkā esošie noteikumi. Ir konstatēts, ka šāda noteikumu neievērošana jo īpaši skar sievietes, gados jaunus darba ņēmējus, mazkvalificētus darba ņēmējus, darba ņēmējus, kas ir migranti, vientuļos vecākus, cilvēkus ar invaliditāti, nestandarta nodarbinātības formās iesaistītus darba ņēmējus, piemēram, pagaidu un nepilna laika darba ņēmējus, un lauksaimniecības un viesu uzņemšanas nozares darba ņēmējus, kā rezultātā pazeminās algas. Tiek lēsts, ka dalībvalstīs, kurās minimālo algu aizsardzību paredz tikai koplīgumi, neaizsargāto darba ņēmēju īpatsvars svārstās no 2 % līdz 55 % no visiem darba ņēmējiem.

| (15) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām ir noteikts, ka darba ņēmējiem ar invaliditāti, tostarp tiem, kuru darbs ir aizsargāts, ir jāsaņem vienāds atalgojums par līdzvērtīgu darbu. Minētais princips attiecas arī uz minimālo algu aizsardzību. |
| --- | --- |

(15)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām ir noteikts, ka darba ņēmējiem ar invaliditāti, tostarp tiem, kuru darbs ir aizsargāts, ir jāsaņem vienāds atalgojums par līdzvērtīgu darbu. Minētais princips attiecas arī uz minimālo algu aizsardzību.

| (16) | Lai gan spēcīgas darba koplīguma slēgšanas sarunas, jo īpaši nozares vai starpnozaru līmenī, palīdz nodrošināt adekvātu minimālo algu aizsardzību, tradicionālās koplīguma slēgšanas struktūras pēdējās desmitgadēs izsīkst, cita starpā tāpēc, ka ekonomikā notiek strukturālas pārmaiņas virzībā uz nozarēm, kurās ir mazāk spēcīgas arodbiedrības, un tāpēc, ka samazinās dalība arodbiedrībās, ko jo īpaši izraisa centieni mazināt arodbiedrību lomu un nestabilu un nestandarta darba formu pieaugums. Turklāt laikā pēc 2008. gada finanšu krīzes dažās dalībvalstīs koplīguma sarunas nozares vai starpnozaru līmenī tika pakļautas spiedienam. Tomēr koplīguma sarunas nozares un starpnozaru līmenī ir īpaši būtisks faktors, lai panāktu adekvātu minimālo algu aizsardzību, un tādēļ tās ir jāveicina un jāstiprina. |
| --- | --- |

(16)

Lai gan spēcīgas darba koplīguma slēgšanas sarunas, jo īpaši nozares vai starpnozaru līmenī, palīdz nodrošināt adekvātu minimālo algu aizsardzību, tradicionālās koplīguma slēgšanas struktūras pēdējās desmitgadēs izsīkst, cita starpā tāpēc, ka ekonomikā notiek strukturālas pārmaiņas virzībā uz nozarēm, kurās ir mazāk spēcīgas arodbiedrības, un tāpēc, ka samazinās dalība arodbiedrībās, ko jo īpaši izraisa centieni mazināt arodbiedrību lomu un nestabilu un nestandarta darba formu pieaugums. Turklāt laikā pēc 2008. gada finanšu krīzes dažās dalībvalstīs koplīguma sarunas nozares vai starpnozaru līmenī tika pakļautas spiedienam. Tomēr koplīguma sarunas nozares un starpnozaru līmenī ir īpaši būtisks faktors, lai panāktu adekvātu minimālo algu aizsardzību, un tādēļ tās ir jāveicina un jāstiprina.

| (17) | Komisija saskaņā ar LESD 154. pantu ir divos posmos apspriedusies ar darba devējiem un darba ņēmējiem par iespējamu rīcību, lai risinātu ar adekvātu minimālo algu aizsardzību saistītas problēmas Savienībā. Sociālie partneri nebija vienojušies sākt sarunas par minētajiem jautājumiem. Tomēr ir svarīgi rīkoties Savienības līmenī, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus Savienībā, jo īpaši minimālo algu adekvātumu, ņemot vērā apspriešanās ar sociālajiem partneriem rezultātus. |
| --- | --- |

(17)

Komisija saskaņā ar LESD 154. pantu ir divos posmos apspriedusies ar darba devējiem un darba ņēmējiem par iespējamu rīcību, lai risinātu ar adekvātu minimālo algu aizsardzību saistītas problēmas Savienībā. Sociālie partneri nebija vienojušies sākt sarunas par minētajiem jautājumiem. Tomēr ir svarīgi rīkoties Savienības līmenī, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus Savienībā, jo īpaši minimālo algu adekvātumu, ņemot vērā apspriešanās ar sociālajiem partneriem rezultātus.

| (18) | Lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus, kā arī veicinātu augšupēju sociālo konverģenci Savienībā, ar šo direktīvu nosaka minimālās prasības Savienības līmenī un procesuālos pienākumus attiecībā uz likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu, kā arī uzlabo darba ņēmēju efektīvu piekļuvi minimālo algu aizsardzībai likumā noteiktas minimālās algas veidā, ja tāda pastāv, vai kas paredzēta koplīgumos, kā definēts šajā direktīvā. Šī direktīva arī veicina koplīguma sarunas par algu noteikšanu. |
| --- | --- |

(18)

Lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus, kā arī veicinātu augšupēju sociālo konverģenci Savienībā, ar šo direktīvu nosaka minimālās prasības Savienības līmenī un procesuālos pienākumus attiecībā uz likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu, kā arī uzlabo darba ņēmēju efektīvu piekļuvi minimālo algu aizsardzībai likumā noteiktas minimālās algas veidā, ja tāda pastāv, vai kas paredzēta koplīgumos, kā definēts šajā direktīvā. Šī direktīva arī veicina koplīguma sarunas par algu noteikšanu.

| (19) | Saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu šīs direktīvas mērķis nav nedz saskaņot minimālo algu līmeni visā Savienībā, nedz izveidot vienotu mehānismu minimālo algu noteikšanai. Tā neiejaucas dalībvalstu brīvībā paredzēt likumā noteiktas minimālās algas vai veicināt piekļuvi minimālo algu aizsardzībai, kas paredzēta koplīgumos, saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem un praksi un katras dalībvalsts īpatnībām un pilnībā ievērojot valstu kompetences un sociālo partneru tiesības slēgt koplīgumus. Šī direktīva neuzliek par pienākumu ieviest likumā noteiktu minimālo algu dalībvalstīs, kurās algu veidošanu nodrošina vienīgi koplīgumi, vai pasludināt koplīgumus par vispārēji piemērojamiem, un šo direktīvu nevajadzētu šādi interpretēt. Tāpat šī direktīva nenosaka atalgojuma līmeni, kas ietilpst sociālo partneru tiesībās slēgt koplīgumus valsts līmenī un attiecīgajā dalībvalstu kompetencē. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu šīs direktīvas mērķis nav nedz saskaņot minimālo algu līmeni visā Savienībā, nedz izveidot vienotu mehānismu minimālo algu noteikšanai. Tā neiejaucas dalībvalstu brīvībā paredzēt likumā noteiktas minimālās algas vai veicināt piekļuvi minimālo algu aizsardzībai, kas paredzēta koplīgumos, saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem un praksi un katras dalībvalsts īpatnībām un pilnībā ievērojot valstu kompetences un sociālo partneru tiesības slēgt koplīgumus. Šī direktīva neuzliek par pienākumu ieviest likumā noteiktu minimālo algu dalībvalstīs, kurās algu veidošanu nodrošina vienīgi koplīgumi, vai pasludināt koplīgumus par vispārēji piemērojamiem, un šo direktīvu nevajadzētu šādi interpretēt. Tāpat šī direktīva nenosaka atalgojuma līmeni, kas ietilpst sociālo partneru tiesībās slēgt koplīgumus valsts līmenī un attiecīgajā dalībvalstu kompetencē.

| (20) | Šajā direktīvā ir ņemts vērā, ka saskaņā ar grozīto SDO Konvenciju par darbu jūrniecībā (2006) (6) dalībvalstīm, kas ir ratificējušas minēto konvenciju, pēc apspriešanās ar kuģu īpašniekus un jūrniekus pārstāvošām organizācijām ir jāizstrādā procedūras jūrnieku minimālo algu noteikšanai. Šādās procedūrās jāpiedalās kuģu īpašniekus un jūrniekus pārstāvošām organizācijām. Ņemot vērā to īpašo raksturu, uz dalībvalstu darbībām, kas izriet no šādām procedūrām, nebūtu jāattiecina šīs direktīvas II nodaļā izklāstītie noteikumi par likumā noteiktām minimālajām algām. Šādām darbībām nevajadzētu skart kuģu īpašnieku vai viņu organizāciju un jūrnieku organizāciju brīvību iesaistīties koplīguma sarunās. |
| --- | --- |

(20)

Šajā direktīvā ir ņemts vērā, ka saskaņā ar grozīto SDO Konvenciju par darbu jūrniecībā (2006) (6) dalībvalstīm, kas ir ratificējušas minēto konvenciju, pēc apspriešanās ar kuģu īpašniekus un jūrniekus pārstāvošām organizācijām ir jāizstrādā procedūras jūrnieku minimālo algu noteikšanai. Šādās procedūrās jāpiedalās kuģu īpašniekus un jūrniekus pārstāvošām organizācijām. Ņemot vērā to īpašo raksturu, uz dalībvalstu darbībām, kas izriet no šādām procedūrām, nebūtu jāattiecina šīs direktīvas II nodaļā izklāstītie noteikumi par likumā noteiktām minimālajām algām. Šādām darbībām nevajadzētu skart kuģu īpašnieku vai viņu organizāciju un jūrnieku organizāciju brīvību iesaistīties koplīguma sarunās.

| (21) | Šī direktīva būtu jāpiemēro darba ņēmējiem, kuriem ir darba līgums vai darba tiesiskās attiecības, kā noteikts katrā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (Tiesa) noteiktos kritērijus darba ņēmēja statusa noteikšanai, vienlaikus ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 593/2008 (7). Šīs direktīvas darbības jomā varētu ietilpt kā privātā, tā publiskā sektora darba ņēmēji, kā arī mājsaimniecībās nodarbinātie, pēc pieprasījuma nodarbinātie, periodiska darba veicēji, uz kuponu sistēmas pamata nodarbinātie darba ņēmēji, platformās nodarbinātie, stažieri, mācekļi un citi nestandarta darba ņēmēji, kā arī fiktīvi pašnodarbinātie un nedeklarēti darba ņēmēji, ja viņi atbilst minētajiem kritērijiem. Šīs direktīvas darbības jomā neietilpst patiesi pašnodarbinātas personas, jo tās neatbilst minētajiem kritērijiem. Pašnodarbinātā statusa, kā definēts valstu tiesību aktos, ļaunprātīga izmantošana vai nu valsts mērogā, vai pārrobežu situācijās ir nepatiesi deklarēta darba forma, kas nereti tiek saistīta ar nedeklarētu darbu. Fiktīva pašnodarbinātība ir situācija, kad nolūkā izvairīties no noteiktām juridiskām vai fiskālām saistībām persona ir deklarēta kā pašnodarbinātais, bet atbilst nosacījumiem, kas raksturīgi darba tiesiskajām attiecībām. Šādas personas būtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā. Darba tiesisko attiecību pastāvēšana būtu jānosaka, pamatojoties uz faktiem, kas saistīti ar darba faktisko veikšanu, nevis uz to, kā puses apraksta šīs attiecības. |
| --- | --- |

(21)

Šī direktīva būtu jāpiemēro darba ņēmējiem, kuriem ir darba līgums vai darba tiesiskās attiecības, kā noteikts katrā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (Tiesa) noteiktos kritērijus darba ņēmēja statusa noteikšanai, vienlaikus ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 593/2008 (7). Šīs direktīvas darbības jomā varētu ietilpt kā privātā, tā publiskā sektora darba ņēmēji, kā arī mājsaimniecībās nodarbinātie, pēc pieprasījuma nodarbinātie, periodiska darba veicēji, uz kuponu sistēmas pamata nodarbinātie darba ņēmēji, platformās nodarbinātie, stažieri, mācekļi un citi nestandarta darba ņēmēji, kā arī fiktīvi pašnodarbinātie un nedeklarēti darba ņēmēji, ja viņi atbilst minētajiem kritērijiem. Šīs direktīvas darbības jomā neietilpst patiesi pašnodarbinātas personas, jo tās neatbilst minētajiem kritērijiem. Pašnodarbinātā statusa, kā definēts valstu tiesību aktos, ļaunprātīga izmantošana vai nu valsts mērogā, vai pārrobežu situācijās ir nepatiesi deklarēta darba forma, kas nereti tiek saistīta ar nedeklarētu darbu. Fiktīva pašnodarbinātība ir situācija, kad nolūkā izvairīties no noteiktām juridiskām vai fiskālām saistībām persona ir deklarēta kā pašnodarbinātais, bet atbilst nosacījumiem, kas raksturīgi darba tiesiskajām attiecībām. Šādas personas būtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā. Darba tiesisko attiecību pastāvēšana būtu jānosaka, pamatojoties uz faktiem, kas saistīti ar darba faktisko veikšanu, nevis uz to, kā puses apraksta šīs attiecības.

| (22) | Labi darbojošās koplīguma sarunas par algu noteikšanu ir svarīgs līdzeklis, ar ko nodrošināt, ka darba ņēmēji tiek aizsargāti ar adekvātām minimālajām algām, kas tādējādi nodrošina pienācīgu dzīves līmeni. Dalībvalstīs, kurās ir likumā noteiktas minimālās algas, koplīguma sarunas atbalsta vispārējo attīstību algu jomā un tādējādi palīdz uzlabot minimālo algu adekvātumu, kā arī darba ņēmēju dzīves un darba apstākļus. Dalībvalstīs, kurās minimālo algu aizsardzību nodrošina tikai un vienīgi koplīguma sarunas, to līmeni, kā arī aizsargāto darba ņēmēju īpatsvaru tieši nosaka koplīguma sarunu sistēmas darbība un koplīguma sarunu aptvērums. Stabilas un labi darbojošās koplīguma sarunas kopā ar nozares vai starpnozaru koplīgumu plašu aptvērumu stiprina minimālo algu adekvātumu un aptvērumu. |
| --- | --- |

(22)

Labi darbojošās koplīguma sarunas par algu noteikšanu ir svarīgs līdzeklis, ar ko nodrošināt, ka darba ņēmēji tiek aizsargāti ar adekvātām minimālajām algām, kas tādējādi nodrošina pienācīgu dzīves līmeni. Dalībvalstīs, kurās ir likumā noteiktas minimālās algas, koplīguma sarunas atbalsta vispārējo attīstību algu jomā un tādējādi palīdz uzlabot minimālo algu adekvātumu, kā arī darba ņēmēju dzīves un darba apstākļus. Dalībvalstīs, kurās minimālo algu aizsardzību nodrošina tikai un vienīgi koplīguma sarunas, to līmeni, kā arī aizsargāto darba ņēmēju īpatsvaru tieši nosaka koplīguma sarunu sistēmas darbība un koplīguma sarunu aptvērums. Stabilas un labi darbojošās koplīguma sarunas kopā ar nozares vai starpnozaru koplīgumu plašu aptvērumu stiprina minimālo algu adekvātumu un aptvērumu.

| (23) | Minimālo algu aizsardzība, ko nodrošina koplīgumi, nāk par labu gan darba ņēmējiem un darba devējiem, gan arī uzņēmumiem. Dažās dalībvalstīs nav likumā noteiktu minimālo algu. Šajās dalībvalstīs algu, tostarp minimālo algu, aizsardzību nosaka tikai koplīguma sarunās starp sociālajiem partneriem. Vidējās algas minētajās dalībvalstīs ir vienas no augstākajām Savienībā. Šīm sistēmām ir raksturīgs ļoti augsts koplīguma sarunu aptvērums, kā arī augsts dalības līmenis gan darba devēju apvienībās, gan arodbiedrībās. Minimālās algas, kas ir paredzētas koplīgumos, kuri ir pasludināti par vispārēji piemērojamiem bez pasludinošās iestādes rīcības brīvības attiecībā uz piemērojamo noteikumu saturu, nebūtu jāuzskata par likumā noteiktām minimālajām algām. |
| --- | --- |

(23)

Minimālo algu aizsardzība, ko nodrošina koplīgumi, nāk par labu gan darba ņēmējiem un darba devējiem, gan arī uzņēmumiem. Dažās dalībvalstīs nav likumā noteiktu minimālo algu. Šajās dalībvalstīs algu, tostarp minimālo algu, aizsardzību nosaka tikai koplīguma sarunās starp sociālajiem partneriem. Vidējās algas minētajās dalībvalstīs ir vienas no augstākajām Savienībā. Šīm sistēmām ir raksturīgs ļoti augsts koplīguma sarunu aptvērums, kā arī augsts dalības līmenis gan darba devēju apvienībās, gan arodbiedrībās. Minimālās algas, kas ir paredzētas koplīgumos, kuri ir pasludināti par vispārēji piemērojamiem bez pasludinošās iestādes rīcības brīvības attiecībā uz piemērojamo noteikumu saturu, nebūtu jāuzskata par likumā noteiktām minimālajām algām.

| (24) | Saistībā ar koplīguma sarunu aptvēruma samazināšanos ir būtiski, lai dalībvalstis veicinātu koplīguma sarunas, atvieglotu tiesību uz koplīguma sarunām par algu noteikšanu īstenošanu un tādējādi stiprinātu koplīgumos paredzēto algu noteikšanu nolūkā palielināt darba ņēmēju minimālo algu aizsardzību. Dalībvalstis ir ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 87 (1948) par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties organizācijās aizsardzību un SDO Konvenciju Nr. 98 (1949) par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus. Tiesības uz koplīguma sarunām ir atzītas minētajās SDO konvencijās, SDO Konvencijā Nr. 151 (1978) par kolektīvajām darba attiecībām (sabiedriskie pakalpojumi) un SDO Konvencijā Nr. 154 (1981) par koplīguma sarunām, kā arī Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un ESH. Hartas 12. un 28. pants attiecīgi garantē pulcēšanās un biedrošanās brīvību un tiesības uz koplīguma sarunām un rīcību. Saskaņā ar Hartas preambulu minētās tiesības ir atkārtoti apstiprinātas, jo īpaši pamatojoties uz Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un sociālajām hartām, ko pieņēmusi Savienība un Eiropas Padome. Dalībvalstīm attiecīgā gadījumā un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir veicināt koplīguma sarunas par algu noteikšanu. Šādi pasākumi cita starpā varētu ietvert pasākumus, kas atvieglo arodbiedrību pārstāvju piekļuvi darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(24)

Saistībā ar koplīguma sarunu aptvēruma samazināšanos ir būtiski, lai dalībvalstis veicinātu koplīguma sarunas, atvieglotu tiesību uz koplīguma sarunām par algu noteikšanu īstenošanu un tādējādi stiprinātu koplīgumos paredzēto algu noteikšanu nolūkā palielināt darba ņēmēju minimālo algu aizsardzību. Dalībvalstis ir ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 87 (1948) par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties organizācijās aizsardzību un SDO Konvenciju Nr. 98 (1949) par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus. Tiesības uz koplīguma sarunām ir atzītas minētajās SDO konvencijās, SDO Konvencijā Nr. 151 (1978) par kolektīvajām darba attiecībām (sabiedriskie pakalpojumi) un SDO Konvencijā Nr. 154 (1981) par koplīguma sarunām, kā arī Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un ESH. Hartas 12. un 28. pants attiecīgi garantē pulcēšanās un biedrošanās brīvību un tiesības uz koplīguma sarunām un rīcību. Saskaņā ar Hartas preambulu minētās tiesības ir atkārtoti apstiprinātas, jo īpaši pamatojoties uz Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un sociālajām hartām, ko pieņēmusi Savienība un Eiropas Padome. Dalībvalstīm attiecīgā gadījumā un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir veicināt koplīguma sarunas par algu noteikšanu. Šādi pasākumi cita starpā varētu ietvert pasākumus, kas atvieglo arodbiedrību pārstāvju piekļuvi darba ņēmējiem.

| (25) | Dalībvalstīs, kurās ir augsts koplīguma sarunu aptvērums, parasti ir neliels zemi atalgotu darba ņēmēju īpatsvars un augstas minimālās algas. Dalībvalstīs, kurās zemi atalgotu darba ņēmēju īpatsvars ir neliels, koplīguma sarunu aptvērums ir augstāks par 80 %. Tāpat lielākajā daļā dalībvalstu, kurās ir augsts minimālo algu līmenis attiecībā pret vidējo algu, koplīguma sarunu aptvērums pārsniedz 80 %. Tādēļ katrai dalībvalstij, kurā koplīguma sarunu aptvērums ir zemāks par 80 %, būtu jāveic pasākumi šādu koplīguma sarunu pastiprināšanai. Katrai dalībvalstij, kurā koplīguma sarunu aptvērums ir zemāks par 80 % slieksni, būtu jānodrošina koplīguma sarunu sekmējošu nosacījumu sistēma un jāizveido rīcības plāns, lai veicinātu koplīguma sarunas nolūkā pakāpeniski palielināt to aptvērumu. Lai ņemtu vērā sociālo partneru autonomiju, kas ietver to tiesības uz koplīguma sarunām un izslēdz jebkādu pienākumu slēgt koplīgumus, koplīguma sarunu aptvēruma 80 % slieksnis būtu jāinterpretē tikai kā rādītājs, kas rada pienākumu izstrādāt rīcības plānu.
  Rīcības plāns būtu regulāri jāpārskata vismaz reizi piecos gados un vajadzības gadījumā jāpārstrādā. Rīcības plāns un jebkādi tā atjauninājumi būtu jāpaziņo Komisijai un jāpublisko. Katrai dalībvalstij būtu jāvar lemt par tās rīcības plānam piemērotu formu. Rīcības plānu, ko dalībvalsts pieņēmusi pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, varētu uzskatīt par rīcības plānu atbilstīgi šai direktīvai, ar noteikumu, ka tajā ir ietvertas darbības, lai efektīvi veicinātu koplīguma sarunas, un tas izpilda šajā direktīvā noteiktos pienākumus. Katrai dalībvalstij šāds rīcības plāns būtu jāizstrādā pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem vai vienojoties ar tiem, vai, pēc sociālo partneru kopīga pieprasījuma, kā tie savstarpēji vienojušies. Koplīguma sarunu aptvēruma rādītāji dalībvalstīs ievērojami atšķiras vairāku faktoru, tostarp valstu tradīciju un prakses, kā arī vēsturiskā konteksta dēļ. Tas būtu jāņem vērā, analizējot progresu virzībā uz lielāku koplīguma sarunu aptvērumu, jo īpaši attiecībā uz šajā direktīvā paredzēto rīcības plānu. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīs, kurās ir augsts koplīguma sarunu aptvērums, parasti ir neliels zemi atalgotu darba ņēmēju īpatsvars un augstas minimālās algas. Dalībvalstīs, kurās zemi atalgotu darba ņēmēju īpatsvars ir neliels, koplīguma sarunu aptvērums ir augstāks par 80 %. Tāpat lielākajā daļā dalībvalstu, kurās ir augsts minimālo algu līmenis attiecībā pret vidējo algu, koplīguma sarunu aptvērums pārsniedz 80 %. Tādēļ katrai dalībvalstij, kurā koplīguma sarunu aptvērums ir zemāks par 80 %, būtu jāveic pasākumi šādu koplīguma sarunu pastiprināšanai. Katrai dalībvalstij, kurā koplīguma sarunu aptvērums ir zemāks par 80 % slieksni, būtu jānodrošina koplīguma sarunu sekmējošu nosacījumu sistēma un jāizveido rīcības plāns, lai veicinātu koplīguma sarunas nolūkā pakāpeniski palielināt to aptvērumu. Lai ņemtu vērā sociālo partneru autonomiju, kas ietver to tiesības uz koplīguma sarunām un izslēdz jebkādu pienākumu slēgt koplīgumus, koplīguma sarunu aptvēruma 80 % slieksnis būtu jāinterpretē tikai kā rādītājs, kas rada pienākumu izstrādāt rīcības plānu.

Rīcības plāns būtu regulāri jāpārskata vismaz reizi piecos gados un vajadzības gadījumā jāpārstrādā. Rīcības plāns un jebkādi tā atjauninājumi būtu jāpaziņo Komisijai un jāpublisko. Katrai dalībvalstij būtu jāvar lemt par tās rīcības plānam piemērotu formu. Rīcības plānu, ko dalībvalsts pieņēmusi pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, varētu uzskatīt par rīcības plānu atbilstīgi šai direktīvai, ar noteikumu, ka tajā ir ietvertas darbības, lai efektīvi veicinātu koplīguma sarunas, un tas izpilda šajā direktīvā noteiktos pienākumus. Katrai dalībvalstij šāds rīcības plāns būtu jāizstrādā pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem vai vienojoties ar tiem, vai, pēc sociālo partneru kopīga pieprasījuma, kā tie savstarpēji vienojušies. Koplīguma sarunu aptvēruma rādītāji dalībvalstīs ievērojami atšķiras vairāku faktoru, tostarp valstu tradīciju un prakses, kā arī vēsturiskā konteksta dēļ. Tas būtu jāņem vērā, analizējot progresu virzībā uz lielāku koplīguma sarunu aptvērumu, jo īpaši attiecībā uz šajā direktīvā paredzēto rīcības plānu.

| (26) | Lai nodrošinātu adekvātas minimālās algas, vienlaikus saglabājot esošās un radot jaunas nodarbinātības iespējas, vienlīdzīgus konkurences nosacījumus un uzņēmumu, tostarp mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju, ir vajadzīgi pārdomāti noteikumi, procedūras un efektīva prakse likumā noteiktu minimālo algu noteikšanai un atjaunināšanai. Minētie noteikumi, procedūras un prakse ietver vairākus komponentus, kas veicina likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu, tostarp kritērijus, pēc kuriem dalībvalstīm var vadīties likumā noteiktu minimālo algu noteikšanā un atjaunināšanā, un rādītājus to adekvātuma novērtēšanai, regulārus un savlaicīgus atjauninājumus, padomdevēju struktūru pastāvēšanu un sociālo partneru iesaistīšanu. Vēl viens labas pārvaldības elements, kas ļauj īstenot uz informāciju balstītu un iekļaujošu lēmumu pieņemšanas procesu, ir sociālo partneru savlaicīga un efektīva iesaistīšana likumā noteiktu minimālo algu noteikšanā un atjaunināšanā, kā arī automātisku indeksācijas mehānismu izveidē un izmaiņu veikšanā tajos, ja šādi mehānismi pastāv. Dalībvalstīm būtu jāsniedz sociālajiem partneriem attiecīga informācija par likumā noteiktu minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu. Sociālo partneru pienācīgu iesaisti minētajā procesā varētu veicināt iespēju nodrošināšana tiem sniegt atzinumus un saņemt pamatotu atbildi uz atzinumiem, kas izteikti pirms priekšlikumu iesniegšanas par likumā noteiktu minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu un pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu adekvātas minimālās algas, vienlaikus saglabājot esošās un radot jaunas nodarbinātības iespējas, vienlīdzīgus konkurences nosacījumus un uzņēmumu, tostarp mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju, ir vajadzīgi pārdomāti noteikumi, procedūras un efektīva prakse likumā noteiktu minimālo algu noteikšanai un atjaunināšanai. Minētie noteikumi, procedūras un prakse ietver vairākus komponentus, kas veicina likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu, tostarp kritērijus, pēc kuriem dalībvalstīm var vadīties likumā noteiktu minimālo algu noteikšanā un atjaunināšanā, un rādītājus to adekvātuma novērtēšanai, regulārus un savlaicīgus atjauninājumus, padomdevēju struktūru pastāvēšanu un sociālo partneru iesaistīšanu. Vēl viens labas pārvaldības elements, kas ļauj īstenot uz informāciju balstītu un iekļaujošu lēmumu pieņemšanas procesu, ir sociālo partneru savlaicīga un efektīva iesaistīšana likumā noteiktu minimālo algu noteikšanā un atjaunināšanā, kā arī automātisku indeksācijas mehānismu izveidē un izmaiņu veikšanā tajos, ja šādi mehānismi pastāv. Dalībvalstīm būtu jāsniedz sociālajiem partneriem attiecīga informācija par likumā noteiktu minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu. Sociālo partneru pienācīgu iesaisti minētajā procesā varētu veicināt iespēju nodrošināšana tiem sniegt atzinumus un saņemt pamatotu atbildi uz atzinumiem, kas izteikti pirms priekšlikumu iesniegšanas par likumā noteiktu minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu un pirms jebkādu lēmumu pieņemšanas.

| (27) | Dalībvalstīm, kuras izmanto automātisku indeksācijas mehānismu, tostarp pusautomātiskus mehānismus, kas nodrošina vismaz likumā noteiktas minimālās algas minimālo obligāto palielināšanu, būtu vismaz reizi četros gados jāveic procedūras, lai atjauninātu likumā noteiktas minimālās algas. Minētajos regulārajos atjauninājumos būtu jāiekļauj minimālās algas izvērtējums, kurā tiek ņemti vērā orientējoši kritēriji, un pēc tam vajadzības gadījumā būtu jākoriģē summa. Automātiskās indeksācijas korekciju biežums, no vienas puses, un likumā noteiktu minimālo algu atjaunināšanas biežums, no otras puses, var atšķirties. Dalībvalstīm, kurās nav automātisku vai pusautomātisku indeksācijas mehānismu, to likumā noteikta minimālā alga būtu jāatjaunina vismaz reizi divos gados. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstīm, kuras izmanto automātisku indeksācijas mehānismu, tostarp pusautomātiskus mehānismus, kas nodrošina vismaz likumā noteiktas minimālās algas minimālo obligāto palielināšanu, būtu vismaz reizi četros gados jāveic procedūras, lai atjauninātu likumā noteiktas minimālās algas. Minētajos regulārajos atjauninājumos būtu jāiekļauj minimālās algas izvērtējums, kurā tiek ņemti vērā orientējoši kritēriji, un pēc tam vajadzības gadījumā būtu jākoriģē summa. Automātiskās indeksācijas korekciju biežums, no vienas puses, un likumā noteiktu minimālo algu atjaunināšanas biežums, no otras puses, var atšķirties. Dalībvalstīm, kurās nav automātisku vai pusautomātisku indeksācijas mehānismu, to likumā noteikta minimālā alga būtu jāatjaunina vismaz reizi divos gados.

| (28) | Minimālās algas uzskata par adekvātām, ja tās ir taisnīgas attiecībā pret algu sadalījumu attiecīgajā dalībvalstī un ja tās nodrošina pienācīgu dzīves līmeni darba ņēmējiem, kas ir pilna laika darba tiesiskajās attiecībās. Likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu nosaka un novērtē katra dalībvalsts, ņemot vērā attiecīgās valsts sociālekonomiskos apstākļus, tostarp nodarbinātības pieaugumu, konkurētspēju un reģionu un nozaru attīstību. Minētās noteikšanas nolūkā dalībvalstīm būtu jāņem vērā pirktspēja, ilgtermiņa produktivitātes līmeņi un attīstība valstī, kā arī algu līmeņi, algu sadalījums un algu pieaugums.
  Viens no instrumentiem ir preču un pakalpojumu grozs valsts līmenī noteiktajās reālajās cenās, un tas var palīdzēt noteikt dzīves dārdzību ar mērķi panākt pienācīgu dzīves līmeni. Papildus tādām materiālām vajadzībām kā pārtika, apģērbs un mājoklis varētu ņemt vērā arī nepieciešamību piedalīties kultūras, izglītības un sabiedriskajās aktivitātēs. Ir lietderīgi likumā noteiktu minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu apsvērt atsevišķi no ienākumu atbalsta mehānismiem. Dalībvalstīm, novērtējot likumā noteiktas minimālās algas adekvātumu, būtu jāizmanto rādītāji un saistītās atsauces vērtības. Dalībvalstis var izvēlēties starp rādītājiem, ko parasti izmanto starptautiskā līmenī, un/vai rādītājiem, kurus izmanto valsts līmenī. Novērtējumu varētu balstīt uz atsauces vērtībām, ko parasti izmanto starptautiskā līmenī, piemēram, minimālās bruto algas attiecību pret 60 % no mediānās bruto algas un minimālās bruto algas attiecību pret 50 % no vidējās bruto algas, kuru ne visas dalībvalstis pašlaik nodrošina, vai uz neto minimālās algas attiecību pret 50 % vai 60 % no neto vidējās algas. Novērtējuma pamatā varētu būt arī atsauces vērtības, kas saistītas ar valsts līmenī izmantotajiem rādītājiem, piemēram, neto minimālās algas salīdzinājums ar nabadzības slieksni un minimālo algu pirktspēja. |
| --- | --- |

(28)

Minimālās algas uzskata par adekvātām, ja tās ir taisnīgas attiecībā pret algu sadalījumu attiecīgajā dalībvalstī un ja tās nodrošina pienācīgu dzīves līmeni darba ņēmējiem, kas ir pilna laika darba tiesiskajās attiecībās. Likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu nosaka un novērtē katra dalībvalsts, ņemot vērā attiecīgās valsts sociālekonomiskos apstākļus, tostarp nodarbinātības pieaugumu, konkurētspēju un reģionu un nozaru attīstību. Minētās noteikšanas nolūkā dalībvalstīm būtu jāņem vērā pirktspēja, ilgtermiņa produktivitātes līmeņi un attīstība valstī, kā arī algu līmeņi, algu sadalījums un algu pieaugums.

Viens no instrumentiem ir preču un pakalpojumu grozs valsts līmenī noteiktajās reālajās cenās, un tas var palīdzēt noteikt dzīves dārdzību ar mērķi panākt pienācīgu dzīves līmeni. Papildus tādām materiālām vajadzībām kā pārtika, apģērbs un mājoklis varētu ņemt vērā arī nepieciešamību piedalīties kultūras, izglītības un sabiedriskajās aktivitātēs. Ir lietderīgi likumā noteiktu minimālo algu noteikšanu un atjaunināšanu apsvērt atsevišķi no ienākumu atbalsta mehānismiem. Dalībvalstīm, novērtējot likumā noteiktas minimālās algas adekvātumu, būtu jāizmanto rādītāji un saistītās atsauces vērtības. Dalībvalstis var izvēlēties starp rādītājiem, ko parasti izmanto starptautiskā līmenī, un/vai rādītājiem, kurus izmanto valsts līmenī. Novērtējumu varētu balstīt uz atsauces vērtībām, ko parasti izmanto starptautiskā līmenī, piemēram, minimālās bruto algas attiecību pret 60 % no mediānās bruto algas un minimālās bruto algas attiecību pret 50 % no vidējās bruto algas, kuru ne visas dalībvalstis pašlaik nodrošina, vai uz neto minimālās algas attiecību pret 50 % vai 60 % no neto vidējās algas. Novērtējuma pamatā varētu būt arī atsauces vērtības, kas saistītas ar valsts līmenī izmantotajiem rādītājiem, piemēram, neto minimālās algas salīdzinājums ar nabadzības slieksni un minimālo algu pirktspēja.

| (29) | Neskarot dalībvalstu kompetenci paredzēt likumā noteiktu minimālo algu un atļaut diferencēšanu un atskaitījumus, ir svarīgi izvairīties no diferencēšanas un atskaitījumu plašas izmantošanas, jo pastāv risks, ka tie var negatīvi ietekmēt minimālo algu adekvātumu. Būtu jānodrošina, ka diferencēšana un atskaitījumi atbilst nediskriminēšanas un proporcionalitātes principiem. Tāpēc diferencēšana un atskaitījumi būtu jāveic leģitīmā nolūkā. Šādu atskaitījumu piemēri varētu būt, piemēram, nepamatoti augstu izmaksātu summu atgūšana vai tiesu vai administratīvās iestādes noteikti atskaitījumi. Pastāv ievērojams risks, ka citi atskaitījumi, piemēram, saistībā ar aprīkojumu, kas vajadzīgs darba veikšanai, vai saistībā ar iemaksām natūrā, piemēram, izmitināšanu, var būt nesamērīgi. Turklāt nekas šajā direktīvā nebūtu jāinterpretē tā, ka dalībvalstīm ir uzlikts pienākums ieviest minimālo algu diferencēšanu vai veikt atskaitījumus no tām. |
| --- | --- |

(29)

Neskarot dalībvalstu kompetenci paredzēt likumā noteiktu minimālo algu un atļaut diferencēšanu un atskaitījumus, ir svarīgi izvairīties no diferencēšanas un atskaitījumu plašas izmantošanas, jo pastāv risks, ka tie var negatīvi ietekmēt minimālo algu adekvātumu. Būtu jānodrošina, ka diferencēšana un atskaitījumi atbilst nediskriminēšanas un proporcionalitātes principiem. Tāpēc diferencēšana un atskaitījumi būtu jāveic leģitīmā nolūkā. Šādu atskaitījumu piemēri varētu būt, piemēram, nepamatoti augstu izmaksātu summu atgūšana vai tiesu vai administratīvās iestādes noteikti atskaitījumi. Pastāv ievērojams risks, ka citi atskaitījumi, piemēram, saistībā ar aprīkojumu, kas vajadzīgs darba veikšanai, vai saistībā ar iemaksām natūrā, piemēram, izmitināšanu, var būt nesamērīgi. Turklāt nekas šajā direktīvā nebūtu jāinterpretē tā, ka dalībvalstīm ir uzlikts pienākums ieviest minimālo algu diferencēšanu vai veikt atskaitījumus no tām.

| (30) | Lai nodrošinātu likumā noteiktu minimālo algu valsts satvara darbību un tā ievērošanu, ir vajadzīga efektīva izpildes sistēma, tostarp uzticama uzraudzība, kontrole un pārbaudes uz vietas Lai stiprinātu izpildiestāžu darbības efektivitāti, ir vajadzīga arī cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, tostarp tāpēc, lai risinātu tādas būtiskas problēmas kā ļaunprātīga rīcība apakšuzņēmuma līgumu slēgšanā, fiktīva pašnodarbinātība, nereģistrētas virsstundas vai ar palielinātu darba intensitāti saistīti veselības un drošības apdraudējumi. Būtu jāattīsta arī izpildiestāžu spējas, jo īpaši, izmantojot apmācības un vadlīnijas. Regulāri un nepaziņoti apmeklējumi, tiesvedība un administratīvās procedūras un sankcijas pārkāpumu gadījumā ir svarīgi līdzekļi, ar ko darba devējus atturēt no pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu likumā noteiktu minimālo algu valsts satvara darbību un tā ievērošanu, ir vajadzīga efektīva izpildes sistēma, tostarp uzticama uzraudzība, kontrole un pārbaudes uz vietas Lai stiprinātu izpildiestāžu darbības efektivitāti, ir vajadzīga arī cieša sadarbība ar sociālajiem partneriem, tostarp tāpēc, lai risinātu tādas būtiskas problēmas kā ļaunprātīga rīcība apakšuzņēmuma līgumu slēgšanā, fiktīva pašnodarbinātība, nereģistrētas virsstundas vai ar palielinātu darba intensitāti saistīti veselības un drošības apdraudējumi. Būtu jāattīsta arī izpildiestāžu spējas, jo īpaši, izmantojot apmācības un vadlīnijas. Regulāri un nepaziņoti apmeklējumi, tiesvedība un administratīvās procedūras un sankcijas pārkāpumu gadījumā ir svarīgi līdzekļi, ar ko darba devējus atturēt no pārkāpumiem.

| (31) | Publiskā iepirkuma un koncesijas līgumu piešķiršanā un izpildē īpaši būtiska ir tiesību normās vai koplīgumos noteiktu minimālo algu aizsardzības efektīva īstenošana. Šādu līgumu izpildē vai pēc tam apakšuzņēmuma līgumu ķēdē patiešām var notikt koplīgumu, kuros paredzēta minimālo algu aizsardzība, neievērošana, novedot pie tā, ka darba ņēmēji saņem par nozaru koplīgumos noteikto algu līmeni zemāku atalgojumu. Ar mērķi nepieļaut šādas situācijas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (8) 30. panta 3. punktu un 42. panta 1. punktu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (9) 18. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (10) 36. panta 2. punktu un 88. panta 1. punktu publiskā iepirkuma līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējām vienībām ir jāveic atbilstīgi pasākumi, tostarp jāparedz iespēja ieviest līguma izpildes nosacījumus, un jānodrošina, ka ekonomikas dalībnieki saviem darba ņēmējiem piemēro algas, kas paredzētas koplīgumos attiecīgajai nozarei un ģeogrāfiskajai teritorijai, un ievēro darba ņēmēju un arodbiedrību tiesības, kuras izriet no SDO Konvencijas Nr. 87 (1948) par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties organizācijās aizsardzību un SDO Konvencijas Nr. 98 (1949) par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, kā norādīts minētajās direktīvās, lai ievērotu piemērojamos pienākumus darba tiesību jomā. Tomēr šī direktīva nerada nekādus papildu pienākumus saistībā ar minētajām direktīvām. |
| --- | --- |

(31)

Publiskā iepirkuma un koncesijas līgumu piešķiršanā un izpildē īpaši būtiska ir tiesību normās vai koplīgumos noteiktu minimālo algu aizsardzības efektīva īstenošana. Šādu līgumu izpildē vai pēc tam apakšuzņēmuma līgumu ķēdē patiešām var notikt koplīgumu, kuros paredzēta minimālo algu aizsardzība, neievērošana, novedot pie tā, ka darba ņēmēji saņem par nozaru koplīgumos noteikto algu līmeni zemāku atalgojumu. Ar mērķi nepieļaut šādas situācijas, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (8) 30. panta 3. punktu un 42. panta 1. punktu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (9) 18. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (10) 36. panta 2. punktu un 88. panta 1. punktu publiskā iepirkuma līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējām vienībām ir jāveic atbilstīgi pasākumi, tostarp jāparedz iespēja ieviest līguma izpildes nosacījumus, un jānodrošina, ka ekonomikas dalībnieki saviem darba ņēmējiem piemēro algas, kas paredzētas koplīgumos attiecīgajai nozarei un ģeogrāfiskajai teritorijai, un ievēro darba ņēmēju un arodbiedrību tiesības, kuras izriet no SDO Konvencijas Nr. 87 (1948) par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties organizācijās aizsardzību un SDO Konvencijas Nr. 98 (1949) par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, kā norādīts minētajās direktīvās, lai ievērotu piemērojamos pienākumus darba tiesību jomā. Tomēr šī direktīva nerada nekādus papildu pienākumus saistībā ar minētajām direktīvām.

| (32) | Savienības fondu un programmu finansiālā atbalsta pieteikumu iesniedzējiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (11) un tajā paredzētajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem būtu pienācīgi jāpiemēro noteikumi par publisko iepirkumu un koncesijām, tostarp attiecībā uz atbilstību koplīgumu noteikumiem. |
| --- | --- |

(32)

Savienības fondu un programmu finansiālā atbalsta pieteikumu iesniedzējiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1060 (11) un tajā paredzētajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem būtu pienācīgi jāpiemēro noteikumi par publisko iepirkumu un koncesijām, tostarp attiecībā uz atbilstību koplīgumu noteikumiem.

| (33) | Uzticama uzraudzība un datu vākšana ir īpaši būtiska, lai nodrošinātu minimālo algu efektīvu aizsardzību. Datu vākšanas nolūkiem dalībvalstis var paļauties uz pietiekami reprezentatīviem izlases veida apsekojumiem, valstu datubāzēm un saskaņotiem datiem no Eurostat un citiem publiski pieejamiem avotiem, piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas. Minētajos izņēmuma gadījumos, kad precīzi dati nav pieejami, dalībvalstis var izmantot aplēses. Darba devējiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un citiem MVU, nevajadzētu uzlikt nevajadzīgu administratīvo slogu saistībā ar datu vākšanas prasību īstenošanu. Komisijai reizi divos gados būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par savu analīzi attiecībā uz likumā noteiktu minimālo algu aizsardzības adekvātuma un aptvēruma līmeņiem un attīstību, kā arī koplīguma sarunu aptvērumu, pamatojoties uz datiem un informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm.
  Turklāt būtu jāuzrauga progress ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinācijas procesā Savienības līmenī. Šajā sakarībā Padome vai Komisija var pieprasīt Nodarbinātības komitejai un Sociālās aizsardzības komitejai saskaņā ar attiecīgi LESD 150. un 160. pantu to konkrēto kompetences jomu ietvaros pārbaudīt koplīguma sarunu attīstību un likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu dalībvalstīs, pamatojoties uz Komisijas sagatavoto ziņojumu un citiem daudzpusējās uzraudzības rīkiem, piemēram, salīdzinošo novērtēšanu. Šādā pārbaudē komitejām ir Savienības līmenī attiecīgi saskaņā ar LESD 150. un 160. pantu jāiesaista sociālie partneri, tostarp starpnozaru sociālie partneri. |
| --- | --- |

(33)

Uzticama uzraudzība un datu vākšana ir īpaši būtiska, lai nodrošinātu minimālo algu efektīvu aizsardzību. Datu vākšanas nolūkiem dalībvalstis var paļauties uz pietiekami reprezentatīviem izlases veida apsekojumiem, valstu datubāzēm un saskaņotiem datiem no Eurostat un citiem publiski pieejamiem avotiem, piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas. Minētajos izņēmuma gadījumos, kad precīzi dati nav pieejami, dalībvalstis var izmantot aplēses. Darba devējiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un citiem MVU, nevajadzētu uzlikt nevajadzīgu administratīvo slogu saistībā ar datu vākšanas prasību īstenošanu. Komisijai reizi divos gados būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par savu analīzi attiecībā uz likumā noteiktu minimālo algu aizsardzības adekvātuma un aptvēruma līmeņiem un attīstību, kā arī koplīguma sarunu aptvērumu, pamatojoties uz datiem un informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm.

Turklāt būtu jāuzrauga progress ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinācijas procesā Savienības līmenī. Šajā sakarībā Padome vai Komisija var pieprasīt Nodarbinātības komitejai un Sociālās aizsardzības komitejai saskaņā ar attiecīgi LESD 150. un 160. pantu to konkrēto kompetences jomu ietvaros pārbaudīt koplīguma sarunu attīstību un likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu dalībvalstīs, pamatojoties uz Komisijas sagatavoto ziņojumu un citiem daudzpusējās uzraudzības rīkiem, piemēram, salīdzinošo novērtēšanu. Šādā pārbaudē komitejām ir Savienības līmenī attiecīgi saskaņā ar LESD 150. un 160. pantu jāiesaista sociālie partneri, tostarp starpnozaru sociālie partneri.

| (34) | Darba ņēmējiem, tostarp personām ar invaliditāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (12), būtu jāvar viegli piekļūt visaptverošai informācijai par likumā noteiktām minimālajām algām, kā arī par minimālo algu aizsardzību, kas paredzēta vispārēji piemērojamos koplīgumos, lai garantētu pārredzamību un paredzamību attiecībā uz viņu darba apstākļiem. |
| --- | --- |

(34)

Darba ņēmējiem, tostarp personām ar invaliditāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (12), būtu jāvar viegli piekļūt visaptverošai informācijai par likumā noteiktām minimālajām algām, kā arī par minimālo algu aizsardzību, kas paredzēta vispārēji piemērojamos koplīgumos, lai garantētu pārredzamību un paredzamību attiecībā uz viņu darba apstākļiem.

| (35) | Darba ņēmējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem, tostarp tiem, kas ir arodbiedrību biedri vai pārstāvji, vajadzētu spēt izmantot savas tiesības uz aizstāvību, ja viņu tiesības attiecībā uz minimālo algu aizsardzību ir paredzētas valsts tiesību aktos vai koplīgumos un ir pārkāptas. Lai novērstu to, ka darba ņēmējiem tiek liegts izmantot savas tiesības, kas noteiktas valsts tiesību aktos vai koplīgumos, un neskarot konkrētus tiesiskās aizsardzības un strīdu izšķiršanas veidus, kas paredzēti koplīgumos, tostarp kolektīvās strīdu izšķiršanas sistēmas, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir piekļuve efektīvai, savlaicīgai un objektīvai strīdu izšķiršanai un tiesības uz tiesisko aizsardzību, kā arī ir pieejama efektīva tiesību aizsardzība tiesā un/vai administratīvā aizsardzība pret jebkāda veida kaitējumu gadījumā, ja viņi nolemj izmantot savas tiesības uz aizstāvību. Var būt lietderīga sociālo partneru iesaistīšanās objektīvu strīdu izšķiršanas mehānismu turpmākā izstrādē dalībvalstīs. Darba ņēmēji būtu jāinformē par tiesiskās aizsardzības mehānismiem, lai viņi varētu izmantot savas tiesības uz tiesisko aizsardzību. |
| --- | --- |

(35)

Darba ņēmējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem, tostarp tiem, kas ir arodbiedrību biedri vai pārstāvji, vajadzētu spēt izmantot savas tiesības uz aizstāvību, ja viņu tiesības attiecībā uz minimālo algu aizsardzību ir paredzētas valsts tiesību aktos vai koplīgumos un ir pārkāptas. Lai novērstu to, ka darba ņēmējiem tiek liegts izmantot savas tiesības, kas noteiktas valsts tiesību aktos vai koplīgumos, un neskarot konkrētus tiesiskās aizsardzības un strīdu izšķiršanas veidus, kas paredzēti koplīgumos, tostarp kolektīvās strīdu izšķiršanas sistēmas, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir piekļuve efektīvai, savlaicīgai un objektīvai strīdu izšķiršanai un tiesības uz tiesisko aizsardzību, kā arī ir pieejama efektīva tiesību aizsardzība tiesā un/vai administratīvā aizsardzība pret jebkāda veida kaitējumu gadījumā, ja viņi nolemj izmantot savas tiesības uz aizstāvību. Var būt lietderīga sociālo partneru iesaistīšanās objektīvu strīdu izšķiršanas mehānismu turpmākā izstrādē dalībvalstīs. Darba ņēmēji būtu jāinformē par tiesiskās aizsardzības mehānismiem, lai viņi varētu izmantot savas tiesības uz tiesisko aizsardzību.

| (36) | Komisijai būtu jāveic novērtējums, kas nodrošinātu pamatu šīs direktīvas pārskatīšanai attiecībā uz tās efektīvu īstenošanu. Par minētās pārskatīšanas rezultātiem būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome. |
| --- | --- |

(36)

Komisijai būtu jāveic novērtējums, kas nodrošinātu pamatu šīs direktīvas pārskatīšanai attiecībā uz tās efektīvu īstenošanu. Par minētās pārskatīšanas rezultātiem būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome.

| (37) | Reformas un pasākumi, ko dalībvalstis ir veikušas nolūkā veicināt adekvātu minimālo algu aizsardzību darba ņēmējiem, ir solis pareizajā virzienā, tomēr tie ne vienmēr ir bijuši visaptveroši un sistemātiski. Turklāt rīcība, kas veikta Savienības līmenī, lai uzlabotu minimālo algu adekvātumu un aptvērumu, var palīdzēt vēl vairāk uzlabot dzīves un darba apstākļus Savienībā un mazināt bažas par iespējamām nelabvēlīgām ekonomiskām sekām, kādas radītu dalībvalstu individuāli veikti pasākumi. Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(37)

Reformas un pasākumi, ko dalībvalstis ir veikušas nolūkā veicināt adekvātu minimālo algu aizsardzību darba ņēmējiem, ir solis pareizajā virzienā, tomēr tie ne vienmēr ir bijuši visaptveroši un sistemātiski. Turklāt rīcība, kas veikta Savienības līmenī, lai uzlabotu minimālo algu adekvātumu un aptvērumu, var palīdzēt vēl vairāk uzlabot dzīves un darba apstākļus Savienībā un mazināt bažas par iespējamām nelabvēlīgām ekonomiskām sekām, kādas radītu dalībvalstu individuāli veikti pasākumi. Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (38) | Šajā direktīvā kā prasību minimums ir noteikti procesuāli pienākumi, tāpēc tā neskar dalībvalstu prerogatīvu ieviest un saglabāt labvēlīgākus noteikumus. Ja šī direktīva neievieš labvēlīgākus noteikumus, būtu jāpaliek spēkā tiesībām, kas iegūtas saskaņā ar līdzšinējo valsts tiesisko regulējumu. Šīs direktīvas īstenošanu nevar izmantot, lai ierobežotu pastāvošās darba ņēmēju tiesības, un tā nav atbilstīgs pamats, lai samazinātu vispārējo aizsardzības līmeni, kas darba ņēmējiem piešķirts jautājumos, uz kuriem attiecas šī direktīva, tostarp īpaši attiecībā uz minimālo algu samazināšanu vai atcelšanu. |
| --- | --- |

(38)

Šajā direktīvā kā prasību minimums ir noteikti procesuāli pienākumi, tāpēc tā neskar dalībvalstu prerogatīvu ieviest un saglabāt labvēlīgākus noteikumus. Ja šī direktīva neievieš labvēlīgākus noteikumus, būtu jāpaliek spēkā tiesībām, kas iegūtas saskaņā ar līdzšinējo valsts tiesisko regulējumu. Šīs direktīvas īstenošanu nevar izmantot, lai ierobežotu pastāvošās darba ņēmēju tiesības, un tā nav atbilstīgs pamats, lai samazinātu vispārējo aizsardzības līmeni, kas darba ņēmējiem piešķirts jautājumos, uz kuriem attiecas šī direktīva, tostarp īpaši attiecībā uz minimālo algu samazināšanu vai atcelšanu.

| (39) | Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm būtu jāizvairās piemērot nevajadzīgus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, jo īpaši tad, ja tie kavē mikrouzņēmumu un MVU izveidi un attīstību. Tāpēc dalībvalstis tiek mudinātas novērtēt savu transponēšanas pasākumu ietekmi uz MVU, lai nodrošinātu, ka ietekme uz tiem nav nesamērīga, īpašu uzmanību veltot mikrouzņēmumiem un administratīvajam slogam, un publicēt šādu novērtējumu rezultātus. Ja dalībvalstis konstatē, ka transponēšanas pasākumu ietekme uz MVU ir nesamērīga, tām būtu jāapsver iespēja ieviest pasākumus, lai atbalstītu MVU atalgojuma struktūras pielāgošanā jaunajām prasībām. |
| --- | --- |

(39)

Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm būtu jāizvairās piemērot nevajadzīgus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, jo īpaši tad, ja tie kavē mikrouzņēmumu un MVU izveidi un attīstību. Tāpēc dalībvalstis tiek mudinātas novērtēt savu transponēšanas pasākumu ietekmi uz MVU, lai nodrošinātu, ka ietekme uz tiem nav nesamērīga, īpašu uzmanību veltot mikrouzņēmumiem un administratīvajam slogam, un publicēt šādu novērtējumu rezultātus. Ja dalībvalstis konstatē, ka transponēšanas pasākumu ietekme uz MVU ir nesamērīga, tām būtu jāapsver iespēja ieviest pasākumus, lai atbalstītu MVU atalgojuma struktūras pielāgošanā jaunajām prasībām.

| (40) | Dalībvalstīm ir pieejamas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/240 (13) un (ES) 2021/1057 (14), lai izstrādātu vai uzlabotu minimālo algu regulējumu tehniskos aspektus, tostarp attiecībā uz adekvātuma novērtēšanu, uzraudzību un datu vākšanu, piekļuves paplašināšanu, kā arī izpildi un vispārējo spēju veidošanu saistībā ar minēto regulējumu īstenošanu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1057 dalībvalstīm ir jāpiešķir atbilstīga summa sociālo partneru spēju veidošanai, |
| --- | --- |

(40)

Dalībvalstīm ir pieejamas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/240 (13) un (ES) 2021/1057 (14), lai izstrādātu vai uzlabotu minimālo algu regulējumu tehniskos aspektus, tostarp attiecībā uz adekvātuma novērtēšanu, uzraudzību un datu vākšanu, piekļuves paplašināšanu, kā arī izpildi un vispārējo spēju veidošanu saistībā ar minēto regulējumu īstenošanu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1057 dalībvalstīm ir jāpiešķir atbilstīga summa sociālo partneru spēju veidošanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Šī direktīva, ar mērķi Savienībā uzlabot dzīves un darba apstākļus darba ņēmējiem, jo īpaši minimālo algu adekvātumu, lai veicinātu augšupēju sociālo konverģenci un samazinātu algu nevienlīdzību, izveido regulējumu attiecībā uz:

| a) | likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu nolūkā nodrošināt pienācīgus dzīves un darba apstākļus; |
| --- | --- |

a)

likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu nolūkā nodrošināt pienācīgus dzīves un darba apstākļus;

| b) | koplīguma sarunu par algu noteikšanu veicināšanu; |
| --- | --- |

b)

koplīguma sarunu par algu noteikšanu veicināšanu;

| c) | darba ņēmēju efektīvas piekļuves tiesībām uz minimālo algu aizsardzību, ja to paredz valsts tiesību akti un/vai koplīgumi, veicināšanu. |
| --- | --- |

c)

darba ņēmēju efektīvas piekļuves tiesībām uz minimālo algu aizsardzību, ja to paredz valsts tiesību akti un/vai koplīgumi, veicināšanu.

2.   Šī direktīva neskar sociālo partneru autonomijas pilnīgu ievērošanu, kā arī to tiesības apspriest un slēgt koplīgumus.

3.   Saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu šī direktīva neskar dalībvalstu kompetenci noteikt minimālo algu līmeni, kā arī dalībvalstu izvēli noteikt likumā noteiktas minimālās algas, veicināt piekļuvi koplīgumos noteiktu minimālo algu aizsardzībai, vai abus.

4.   Šo direktīvu piemēro, pilnībā ievērojot tiesības uz koplīguma sarunām. Šajā direktīvā neko neinterpretē kā pienākumu nevienai no dalībvalstīm:

| a) | kurās algu noteikšana notiek vienīgi ar koplīgumu starpniecību – ieviest likumā noteiktu minimālo algu; vai |
| --- | --- |

a)

kurās algu noteikšana notiek vienīgi ar koplīgumu starpniecību – ieviest likumā noteiktu minimālo algu; vai

| b) | pasludināt jebkuru koplīgumu par vispārēji piemērojamu. |
| --- | --- |

b)

pasludināt jebkuru koplīgumu par vispārēji piemērojamu.

5.   Uz aktiem, ar kuriem dalībvalsts īsteno pasākumus attiecībā uz jūrnieku minimālajām algām, ko periodiski nosaka Apvienotā jūrlietu komiteja vai cita struktūra, kuru pilnvarojusi Starptautiskā Darba biroja pārvaldības struktūra, neattiecas šīs direktīvas II nodaļa. Šādi akti neskar tiesības uz koplīguma sarunām un iespēju pieņemt augstākus minimālo algu līmeņus.

2. pants

Darbības joma

Šo direktīvu piemēro darba ņēmējiem Savienībā, kuriem ir darba līgums vai darba tiesiskās attiecības, kā noteikts katrā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “minimālā alga” ir tiesību aktos vai koplīgumos noteikts minimālais atalgojums, kas darba devējam, tostarp publiskajā sektorā, ir jāmaksā darba ņēmējiem par darbu, kurš tiek veikts konkrētā laikposmā; |
| --- | --- |

1)

“minimālā alga” ir tiesību aktos vai koplīgumos noteikts minimālais atalgojums, kas darba devējam, tostarp publiskajā sektorā, ir jāmaksā darba ņēmējiem par darbu, kurš tiek veikts konkrētā laikposmā;

| 2) | “likumā noteikta minimālā alga” ir minimālā alga, kas noteikta tiesību aktos vai citos saistošos juridiskos noteikumos, izņemot minimālās algas, kas noteiktas koplīgumos, kuri pasludināti par vispārēji piemērojamiem bez pasludinošās iestādes rīcības brīvības attiecībā uz piemērojamo noteikumu saturu; |
| --- | --- |

2)

“likumā noteikta minimālā alga” ir minimālā alga, kas noteikta tiesību aktos vai citos saistošos juridiskos noteikumos, izņemot minimālās algas, kas noteiktas koplīgumos, kuri pasludināti par vispārēji piemērojamiem bez pasludinošās iestādes rīcības brīvības attiecībā uz piemērojamo noteikumu saturu;

| 3) | “koplīguma sarunas” ir visas sarunas, kas norit saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem un praksi starp darba devēju, darba devēju grupu vai vienu vai vairākām darba devēju organizācijām, no vienas puses, un vienu vai vairākām arodbiedrībām, no otras puses, par darba nosacījumu un nodarbinātības noteikumu noteikšanu; |
| --- | --- |

3)

“koplīguma sarunas” ir visas sarunas, kas norit saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem un praksi starp darba devēju, darba devēju grupu vai vienu vai vairākām darba devēju organizācijām, no vienas puses, un vienu vai vairākām arodbiedrībām, no otras puses, par darba nosacījumu un nodarbinātības noteikumu noteikšanu;

| 4) | “koplīgums” ir rakstiska vienošanās, kas ietver noteikumus par darba apstākļiem un nodarbinātības nosacījumiem un kas noslēgta starp sociālajiem partneriem, kuriem piemīt spēja risināt koplīguma sarunas attiecīgi darba ņēmēju un darba devēju vārdā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, ieskaitot koplīgumus, kuri pasludināti par vispārēji piemērojamiem; |
| --- | --- |

4)

“koplīgums” ir rakstiska vienošanās, kas ietver noteikumus par darba apstākļiem un nodarbinātības nosacījumiem un kas noslēgta starp sociālajiem partneriem, kuriem piemīt spēja risināt koplīguma sarunas attiecīgi darba ņēmēju un darba devēju vārdā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, ieskaitot koplīgumus, kuri pasludināti par vispārēji piemērojamiem;

| 5) | ”koplīgumu aptvērums” ir to darba ņēmēju īpatsvars valsts līmenī, uz kuriem attiecas koplīgums un ko aprēķina kā attiecību starp to darba ņēmēju skaitu, uz kuriem attiecas koplīgumi, un to darba ņēmēju skaitu, kuru darba apstākļus var reglamentēt ar koplīgumiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. |
| --- | --- |

5)

”koplīgumu aptvērums” ir to darba ņēmēju īpatsvars valsts līmenī, uz kuriem attiecas koplīgums un ko aprēķina kā attiecību starp to darba ņēmēju skaitu, uz kuriem attiecas koplīgumi, un to darba ņēmēju skaitu, kuru darba apstākļus var reglamentēt ar koplīgumiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

4. pants

Koplīguma sarunu par algu noteikšanu veicināšana

1.   Lai palielinātu koplīguma sarunu aptvērumu un veicinātu to, ka tiek īstenotas tiesības uz koplīguma sarunām par algu noteikšanu, dalībvalstis, iesaistot sociālos partnerus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi:

| a) | veicina sociālo partneru spēju veidošanu un stiprina to iesaistīšanos koplīguma sarunās par algu noteikšanu, jo īpaši nozares vai starpnozaru līmenī; |
| --- | --- |

a)

veicina sociālo partneru spēju veidošanu un stiprina to iesaistīšanos koplīguma sarunās par algu noteikšanu, jo īpaši nozares vai starpnozaru līmenī;

| b) | mudina sociālos partnerus uz vienlīdzīgiem pamatiem iesaistīties konstruktīvās, jēgpilnās un uz informāciju balstītās sarunās par algām, kurās abām pusēm ir pieejama atbilstoša informācija, lai tās varētu veikt savas funkcijas attiecībā uz koplīguma sarunām par algu noteikšanu; |
| --- | --- |

b)

mudina sociālos partnerus uz vienlīdzīgiem pamatiem iesaistīties konstruktīvās, jēgpilnās un uz informāciju balstītās sarunās par algām, kurās abām pusēm ir pieejama atbilstoša informācija, lai tās varētu veikt savas funkcijas attiecībā uz koplīguma sarunām par algu noteikšanu;

| c) | vajadzības gadījumā veic pasākumus, lai aizsargātu tiesību īstenošanu uz koplīguma sarunām par algu noteikšanu un lai aizsargātu darba ņēmējus un arodbiedrību pārstāvjus pret darbībām, kas viņus diskriminē attiecībā uz viņu nodarbinātību, pamatojoties uz to, ka viņi piedalās vai vēlas piedalīties koplīguma sarunās par algu noteikšanu; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā veic pasākumus, lai aizsargātu tiesību īstenošanu uz koplīguma sarunām par algu noteikšanu un lai aizsargātu darba ņēmējus un arodbiedrību pārstāvjus pret darbībām, kas viņus diskriminē attiecībā uz viņu nodarbinātību, pamatojoties uz to, ka viņi piedalās vai vēlas piedalīties koplīguma sarunās par algu noteikšanu;

| d) | nolūkā veicināt koplīguma sarunas par algu noteikšanu vajadzības gadījumā veic pasākumus, lai arodbiedrības un darba devēju organizācijas, kas piedalās vai vēlas piedalīties koplīguma sarunās, aizsargātu pret jebkādu otras puses vai tās pārstāvju vai biedru iejaukšanos to arodbiedrību vai darba devēju izveidē, darbībā vai pārvaldībā. |
| --- | --- |

d)

nolūkā veicināt koplīguma sarunas par algu noteikšanu vajadzības gadījumā veic pasākumus, lai arodbiedrības un darba devēju organizācijas, kas piedalās vai vēlas piedalīties koplīguma sarunās, aizsargātu pret jebkādu otras puses vai tās pārstāvju vai biedru iejaukšanos to arodbiedrību vai darba devēju izveidē, darbībā vai pārvaldībā.

2.   Turklāt katra dalībvalsts, kurā koplīguma slēgšanas aptvēruma rādītājs ir zemāks par 80 % slieksni, nodrošina koplīguma sarunu veicinošu nosacījumu satvaru vai nu ar tiesību aktiem pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem, vai arī vienojoties ar tiem. Šāda dalībvalsts arī izstrādā rīcības plānu, lai veicinātu koplīguma sarunas. Dalībvalsts izstrādā šādu rīcības plānu pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem vai vienojoties ar sociālajiem partneriem, vai – pēc sociālo partneru kopīga pieprasījuma – kā sociālie partneri savstarpēji vienojušies. Rīcības plānā nosaka skaidru grafiku un konkrētus pasākumus, lai pakāpeniski palielinātu koplīguma sarunu aptvērumu, pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju. Dalībvalsts rīcības plānu regulāri pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina. Ja dalībvalsts atjaunina savu rīcības plānu, tā do dara pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem vai vienojoties ar tiem, vai – pēc sociālo partneru kopīga pieprasījuma – kā sociālie partneri savstarpēji vienojušies. Jebkurā gadījumā šādu rīcības plānu pārskata vismaz reizi piecos gados. Rīcības plānu un jebkurus tā atjauninājumus publisko un dara zināmus Komisijai.

II NODAĻA

LIKUMĀ NOTEIKTAS MINIMĀLĀS ALGAS

5. pants

Likumā noteiktu minimālo algu noteikšanas procedūra

1.   Dalībvalstis, kurās ir likumā noteiktas minimālās algas, izveido procedūras, kas vajadzīgas, lai noteiktu un atjauninātu likumā noteiktas minimālās algas. Šādas noteikšanas un atjaunināšanas pamatā ir kritēriji, kas paredzēti, lai veicinātu minimālo algu adekvātumu nolūkā panākt pienācīgu dzīves standartu, samazināt nodarbinātu personu nabadzību, kā arī veicināt sociālo kohēziju un augšupēju sociālo konverģenci un ierobežot vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Dalībvalstis minētos kritērijus nosaka saskaņā ar savu praksi attiecīgajos valsts tiesību aktos, kompetento iestāžu lēmumos vai trīspusējās vienošanās. Kritērijus nosaka skaidrā veidā. Dalībvalstis var lemt par minētajiem kritērijiem, tostarp par 2. punktā minēto elementu, salīdzinošo nozīmi, ņemot vērā valsts sociālekonomiskos apstākļus.

2.   Valsts kritēriji, kas minēti 1. punktā, ietver vismaz šādus elementus:

| a) | likumā noteiktu minimālo algu pirktspēju, ņemot vērā dzīvošanas izmaksas; |
| --- | --- |

a)

likumā noteiktu minimālo algu pirktspēju, ņemot vērā dzīvošanas izmaksas;

| b) | vispārējo algu līmeni un to sadalījumu; |
| --- | --- |

b)

vispārējo algu līmeni un to sadalījumu;

| c) | algu pieauguma tempu; |
| --- | --- |

c)

algu pieauguma tempu;

| d) | ilgtermiņa valsts ražīguma līmeņus un attīstību. |
| --- | --- |

d)

ilgtermiņa valsts ražīguma līmeņus un attīstību.

3.   Neskarot šajā pantā noteiktos pienākumus, dalībvalstis var papildus izmantot automātisku mehānismu likumā noteiktu minimālo algu indeksācijai, pamatojoties uz jebkādiem atbilstīgiem kritērijiem un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, ar noteikumu, ka minētā mehānisma piemērošanas rezultātā netiek samazināta likumā noteikta minimālā alga.

4.   Dalībvalstis izmanto indikatīvās atsauces vērtības, lai novērtētu likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu. Šajā nolūkā tās var izmantot indikatīvās atsauces vērtības, ko parasti izmanto starptautiskā līmenī, piemēram, 60 % no mediānās bruto algas un 50 % no vidējās bruto algas, un/vai valsts līmenī izmantotās indikatīvās atsauces vērtības.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka likumā noteiktu minimālo algu regulāra un savlaicīga atjaunināšana notiek vismaz reizi divos gados vai – dalībvalstīm, kuras izmanto 3. punktā minēto automātisko indeksācijas mehānismu, – vismaz reizi četros gados.

6.   Katra dalībvalsts izraugās vai izveido vienu vai vairākas padomdevējas struktūras, kas konsultē kompetentās iestādes jautājumos, kuri saistīti ar likumā noteiktām minimālajām algām, un nodrošina minēto struktūru darbību.

6. pants

Diferencēšana un atskaitījumi

1.   Ja dalībvalstis pieļauj atšķirīgas likumā noteiktas minimālās algas likmes konkrētām darba ņēmēju grupām vai atskaitījumus, kas samazina izmaksāto atalgojumu līdz līmenim, kurš ir zemāks par attiecīgo likumā noteiktu minimālo algu, tās nodrošina, ka minēto diferencēšanu un atskaitījumus veic atbilstīgi nediskriminēšanas un samērīguma principiem un ka atskaitījumus veic, īstenojot likumīgu mērķi.

2.   Neko šajā direktīvā neinterpretē tā, ka dalībvalstīm ir uzlikts pienākums ieviest diferencētas minimālās algas vai atskaitījumus no tām.

7. pants

Sociālo partneru iesaistīšana likumā noteiktu minimālos algu noteikšanā un atjaunināšanā

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai savlaicīgi un efektīvi iesaistītu sociālos partnerus likumā noteiktu minimālos algu noteikšanā un atjaunināšanā, nodrošinot to brīvprātīgu dalību diskusijās visā lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp piedaloties 5. panta 6. punktā minētajās konsultatīvajās struktūrās, un jo īpaši attiecībā uz:

| a) | kritēriju atlasi un piemērošanu likumā noteiktas minimālās algas līmeņa noteikšanai un automātiskas indeksācijas formulas izveidi un izmaiņu veikšanu tajā, ja šāda formula pastāv, kā minēts 5. panta 1., 2. un 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

kritēriju atlasi un piemērošanu likumā noteiktas minimālās algas līmeņa noteikšanai un automātiskas indeksācijas formulas izveidi un izmaiņu veikšanu tajā, ja šāda formula pastāv, kā minēts 5. panta 1., 2. un 3. punktā;

| b) | 5. panta 4. punktā minēto kritēriju un indikatīvo atsauces vērtību atlasi un piemērošanu, lai novērtētu likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu; |
| --- | --- |

b)

5. panta 4. punktā minēto kritēriju un indikatīvo atsauces vērtību atlasi un piemērošanu, lai novērtētu likumā noteiktu minimālo algu adekvātumu;

| c) | 5. panta 5. punktā minētās likumā noteiktu minimālo algu atjaunināšanu; |
| --- | --- |

c)

5. panta 5. punktā minētās likumā noteiktu minimālo algu atjaunināšanu;

| d) | 6. pantā minētās likumā noteiktu minimālo algu diferencēšanas un atskaitījumu no tām noteikšanu; |
| --- | --- |

d)

6. pantā minētās likumā noteiktu minimālo algu diferencēšanas un atskaitījumu no tām noteikšanu;

| e) | lēmumiem gan par datu vākšanu, gan pētījumu un analīzes veikšanu, lai informētu iestādes un citas attiecīgās puses, kas iesaistītas likumā noteiktu minimālos algu noteikšanā. |
| --- | --- |

e)

lēmumiem gan par datu vākšanu, gan pētījumu un analīzes veikšanu, lai informētu iestādes un citas attiecīgās puses, kas iesaistītas likumā noteiktu minimālos algu noteikšanā.

8. pants

Darba ņēmēju efektīva piekļuve likumā noteiktām minimālajam algām

Dalībvalstis, iesaistot sociālos partnerus, veic šādus pasākumus, lai attiecīgā gadījumā uzlabotu darba ņēmēju efektīvu piekļuvi likumā noteiktas minimālās algas aizsardzībai, tostarp attiecīgā gadījumā pastiprinot tās piemērošanu:

| a) | nodrošina efektīvas, samērīgas un nediskriminējošas kontroles un pārbaudes uz vietas, ko veic darba inspekcijas vai par likumā noteiktu minimālo algu piemērošanu atbildīgās struktūras; |
| --- | --- |

a)

nodrošina efektīvas, samērīgas un nediskriminējošas kontroles un pārbaudes uz vietas, ko veic darba inspekcijas vai par likumā noteiktu minimālo algu piemērošanu atbildīgās struktūras;

| b) | jo īpaši, izmantojot apmācību un vadlīnijas, attīsta izpildiestāžu spējas, lai tās varētu proaktīvi vērsties pret darba devējiem, kas neievēro noteikumus. |
| --- | --- |

b)

jo īpaši, izmantojot apmācību un vadlīnijas, attīsta izpildiestāžu spējas, lai tās varētu proaktīvi vērsties pret darba devējiem, kas neievēro noteikumus.

III NODAĻA

HORIZONTĀLIE PASĀKUMI

9. pants

Publiskais iepirkums

Saskaņā ar Direktīvām 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, piešķirot un izpildot publiskā iepirkuma vai koncesijas līgumus, ekonomikas dalībnieki un to apakšuzņēmēji sociālo un darba tiesību jomā attiecībā uz algām, tiesībām apvienoties organizācijās un koplīguma sarunām par algu noteikšanu pilda piemērojamos pienākumus, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, valsts tiesību aktos, koplīgumos vai starptautisko sociālo un darba tiesību noteikumos, tostarp SDO Konvencijā Nr. 87 (1948) par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties organizācijās aizsardzību un SDO Konvencijā Nr. 98 (1949) par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus.

10. pants

Uzraudzība un datu vākšana

1.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek ieviesti efektīvi datu vākšanas instrumenti minimālo algu aizsardzības uzraudzībai.

2.   Reizi divos gados līdz pārskata gada 1. oktobrim dalībvalstis paziņo Komisijai šādus datus un informāciju:

| a) | koplīgumu sarunu aptvēruma un attīstību; |
| --- | --- |

a)

koplīgumu sarunu aptvēruma un attīstību;

| b) | par likumā noteiktām minimālajām algām:






  i) | likumā noteiktas minimālās algas līmeni un tās aptverto darba ņēmēju īpatsvaru; |
| --- | --- | --- |

b)

par likumā noteiktām minimālajām algām:

i)

likumā noteiktas minimālās algas līmeni un tās aptverto darba ņēmēju īpatsvaru;

| ii) | aprakstu par pastāvošo diferencēšanu un atskaitījumiem un to ieviešanas iemesliem un to darba ņēmēju īpatsvaru, kuriem tiek piemērota diferencēšana, ciktāl dati ir pieejami; |
| --- | --- |

ii)

aprakstu par pastāvošo diferencēšanu un atskaitījumiem un to ieviešanas iemesliem un to darba ņēmēju īpatsvaru, kuriem tiek piemērota diferencēšana, ciktāl dati ir pieejami;

| c) | par tikai koplīgumos paredzētu minimālo algu aizsardzību:






  i) | zemākās darba samaksas likmes, kas paredzētas koplīgumos, kuri attiecas uz zemi atalgotiem darba ņēmējiem, vai šo likmju aplēsi, ja atbildīgajām valsts iestādēm nav pieejami precīzi dati, un to darba ņēmēju īpatsvaru, uz kuriem šīs likmes attiecas, vai to aplēsi, ja atbildīgajām valsts iestādēm precīzi dati nav pieejami; |
| --- | --- | --- |

c)

par tikai koplīgumos paredzētu minimālo algu aizsardzību:

i)

zemākās darba samaksas likmes, kas paredzētas koplīgumos, kuri attiecas uz zemi atalgotiem darba ņēmējiem, vai šo likmju aplēsi, ja atbildīgajām valsts iestādēm nav pieejami precīzi dati, un to darba ņēmēju īpatsvaru, uz kuriem šīs likmes attiecas, vai to aplēsi, ja atbildīgajām valsts iestādēm precīzi dati nav pieejami;

| ii) | darba ņēmējiem, uz kuriem neattiecas koplīgumi, maksāto algu līmeni un tā attiecību pret darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas koplīgumi, maksāto algu līmeni. |
| --- | --- |

ii)

darba ņēmējiem, uz kuriem neattiecas koplīgumi, maksāto algu līmeni un tā attiecību pret darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas koplīgumi, maksāto algu līmeni.

Dalībvalstīm, uz kurām attiecas pirmās daļas c) apakšpunktā minētais ziņošanas pienākums, ir jāziņo tā i) punktā minētie dati vismaz attiecībā uz nozaru, ģeogrāfiskiem un citiem koplīgumiem, kuros iesaistīti vairāki darba devēji, ieskaitot koplīgumus, kuri pasludināti par vispārēji piemērojamiem.

Dalībvalstis sniedz šajā punktā minēto statistiku un informāciju sadalījumā pēc dzimuma, vecuma, invaliditātes, uzņēmuma lieluma un nozares, ciktāl tās ir pieejamas.

Pirmajā ziņojumā aptver 2021., 2022. un 2023. gadu, un to iesniedz līdz 2025. gada 1. oktobrim. Dalībvalstis var nesniegt statistiku un informāciju, kas nav pieejama pirms 2024. gada 15. novembra.

3.   Komisija analizē datus un informāciju, ko dalībvalstis nosūtījušas šā panta 2. punktā minētajos ziņojumos un 4. panta 2. punktā minētajos rīcības plānos. Tā šajā saistībā reizi divos gados ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei un vienlaikus publicē dalībvalstu nosūtītos datus un informāciju.

11. pants

Informācija par minimālo algu aizsardzību

Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par likumā noteiktām minimālajām algām, kā arī minimālo algu aizsardzību, kas paredzēta vispārēji piemērojamos koplīgumos, tostarp informācija par tiesiskās aizsardzības mehānismiem, vajadzības gadījumā ir publiski pieejama visatbilstošākajā valodā, kā noteikusi dalībvalsts, saprotamā un viegli pieejamā veidā, tostarp personām ar invaliditāti.

12. pants

Tiesības uz tiesisko aizsardzību un aizsardzību pret nelabvēlīgu attieksmi vai nelabvēlīgām sekām

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka, neskarot īpašos tiesiskās aizsardzības un strīdu izšķiršanas veidus, kas attiecīgā gadījumā paredzēti koplīgumos, darba ņēmējiem, tostarp tiem, kuru darba tiesiskās attiecības ir beigušās, ir pieejama efektīva, savlaicīga un objektīva strīdu izšķiršana un tiesības uz tiesisko aizsardzību gadījumos, kad ir pārkāptas tiesības saistībā ar likumā noteiktām minimālajām algām vai minimālo algu aizsardzību, ja šādas tiesības ir paredzētas valsts tiesību aktos vai koplīgumos.

2.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu darba ņēmējus un darba ņēmēju pārstāvjus, tostarp tos, kuri ir arodbiedrību locekļi vai pārstāvji, pret jebkādu nelabvēlīgu attieksmi no darba devēja puses un pret nelabvēlīgām sekām, kas izriet no darba devējam iesniegtas sūdzības vai no tiesvedības, kura sākta ar mērķi panākt atbilstību gadījumos, kad ir pārkāptas tiesības saistībā ar minimālo algu aizsardzību, ja šādas tiesības ir paredzētas valsts tiesību aktos vai koplīgumos.

13. pants

Sodi

Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par šīs direktīvas darbības jomā esošu tiesību un pienākumu pārkāpumiem, ja minētās tiesības un pienākumi ir paredzēti valsts tiesību aktos vai koplīgumos. Dalībvalstīs, kurās nav likumā noteiktu minimālo algu, minētie noteikumi var ietvert atsauci uz kompensāciju un/vai līgumsodiem, kas attiecīgā gadījumā paredzēti noteikumos par koplīgumu izpildi, vai aprobežoties ar šādu atsauci. Paredzētie sodi ir efektīvi, samērīgi un atturoši.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Informācijas izplatīšana

Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmējiem un darba devējiem, tostarp MVU, tiek darīti zināmi valsts pasākumi, ar kuriem transponē šo direktīvu, līdz ar jau spēkā esošiem noteikumiem, kas attiecas uz 1. pantā noteikto priekšmetu.

15. pants

Izvērtēšana un pārskatīšana

Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem Savienības līmenī līdz 2029. gada 15. novembrim veic šīs direktīvas izvērtēšanu. Pēc tam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ietverts pārskats par šīs direktīvas īstenošanu, un vajadzības gadījumā ierosina tiesību akta grozījumus.

16. pants

Aizsardzības līmeņa saglabāšana un labvēlīgāki noteikumi

1.   Šī direktīva nav pamats tam, lai samazinātu vispārējo aizsardzības līmeni, kāds darba ņēmējiem jau ir paredzēts dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz minimālo algu pazemināšanu vai atcelšanu.

2.   Šī direktīva neietekmē dalībvalsts prerogatīvu piemērot vai ieviest darba ņēmējiem labvēlīgākus normatīvos vai administratīvos aktus vai veicināt vai atļaut darba ņēmējiem labvēlīgāku koplīgumu piemērošanu. To neinterpretē tā, ka dalībvalstij ir liegts palielināt likumā noteiktas minimālās algas.

3.   Šī direktīva neskar tiesības, kas darba ņēmējiem piešķirtas ar citiem Savienības tiesību aktiem.

17. pants

Transponēšana un īstenošana

1.   Dalībvalstis līdz 2024. gada 15. novembrim pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3.   Dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem un praksi veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu sociālo partneru efektīvu iesaistīšanos šīs direktīvas īstenošanā. Šajā nolūkā tās var minēto īstenošanu, tostarp attiecībā uz rīcības plāna izstrādi saskaņā ar 4. panta 2. punktu, pilnībā vai daļēji uzticēt sociālajiem partneriem, ja sociālie partneri to kopīgi pieprasa. To darot, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šajā direktīvā noteiktie pienākumi vienmēr tiek ievēroti.

4.   Šā panta 2. punktā minētajā paziņojumā ietver aprakstu par sociālo partneru iesaistīšanu šīs direktīvas īstenošanā.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

19. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2022. gada 19. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  2021. gada 25. marta atzinums (OV C 220, 9.6.2021., 106. lpp.).

1

(2)  
  2021. gada 19. marta atzinums (OV C 175, 7.5.2021., 89. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 4. oktobra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  
  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1512 (2020. gada 13. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 344, 19.10.2020., 22. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2007/431/EK (2007. gada 7. jūnijs), ar ko dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā (OV L 161, 22.6.2007., 63. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 593/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) (OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

14

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/48

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/2042

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2052 (2022. gada 24. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (1),

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopējo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1284/2009 (2) tiek īstenoti pasākumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1284/2009 (2) tiek īstenoti pasākumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku.

| (2) | Ar Lēmumu (KĀDP) 2022/2052 tiek pārveidots Lēmuma 2010/638/KĀDP nosaukums. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu (KĀDP) 2022/2052 tiek pārveidots Lēmuma 2010/638/KĀDP nosaukums.

| (3) | Tāpēc, lai īstenotu Lēmumu (KĀDP) 2022/2052, ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ekonomikas dalībnieki visās dalībvalstīs to piemēro vienādi. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc, lai īstenotu Lēmumu (KĀDP) 2022/2052, ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ekonomikas dalībnieki visās dalībvalstīs to piemēro vienādi.

| (4) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1284/2009 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1284/2009 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1284/2009 nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Padomes Regula (ES) Nr. 1284/2009 (2009. gada 22. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Gvinejā”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2022. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 74.. lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

(2)  Padomes Regula (ES) Nr. 1284/2009 (2009. gada 22. decembris) par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku (OV L 346, 23.12.2009., 26. lpp.).

2

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/50

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2043

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko īsteno Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/1755 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (1) un jo īpaši tās 13. panta 4. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Regulu (ES) 2015/1755. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Regulu (ES) 2015/1755.

| (2) | Pamatojoties uz Padomes veikto pārskatīšanu, trīs personas būtu jāsvītro no fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Padomes veikto pārskatīšanu, trīs personas būtu jāsvītro no fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumā.

| (3) | Tāpēc Regulas (ES) 2015/1755 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regulas (ES) 2015/1755 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2022. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  
  OV L 257, 2.10.2015., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2015/1755 I pielikumā (2. pantā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts) svītro šādus ierakstus:

| — | 1. ieraksts (Godefroid BIZIMANA), |
| --- | --- |

—

1. ieraksts (Godefroid BIZIMANA),

| — | 2. ieraksts (Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA), |
| --- | --- |

—

2. ieraksts (Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA),

| — | 4. ieraksts (Ģenerālis Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

4. ieraksts (Ģenerālis Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/52 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2044

(2022. gada 18. oktobris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (“Roero” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Roero”, kuru Itālija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir izskatījusi pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Roero”, kuru Itālija iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu.

| (2) | Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, specifikācijas grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

| (4) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījumi būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu specifikācijas grozījumi būtu jāapstiprina.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētie specifikācijas grozījumi attiecībā uz nosaukumu “Roero” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 18. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV C 170, 25.4.2022., 21. lpp.

2

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/53

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2045

(2022. gada 18. oktobris),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Chianti Classico” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Chianti Classico”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2446/2000 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 216/2011 (3) un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 267/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Chianti Classico”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2446/2000 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 216/2011 (3) un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 267/2013 (4).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Chianti Classico” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 18. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2446/2000 (2000. gada 6. novembris), ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 2400/96 par dažu nosaukumu iekļaušanu “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, kurš paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 281, 7.11.2000., 12. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 216/2011 (2011. gada 1. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chianti Classico (ACVN)) (OV L 59, 4.3.2011., 17. lpp.).

3

Chianti Classico

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 267/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chianti Classico (ACVN)) (OV L 82, 22.3.2013., 38. lpp.).

4

Chianti Classico

(5)  
  OV C 234, 17.6.2022., 14. lpp.

5

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/55

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/2046

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1408/2013 pielikumus nolūkā tos pielāgot, atspoguļojot Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un tā Protokola par Īriju/Ziemeļīriju noteikumus

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/1588 (2015. gada 13. jūlijs) par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 1408/2013 (2) I un II pielikumā ir noteiktas lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā iesaistītiem uzņēmumiem piešķirtā de minimis atbalsta maksimālās kumulatīvās summas pa dalībvalstīm jebkuru trīs fiskālo gadu periodā, kā noteikts attiecīgi minētās regulas 3. panta 3. punktā un 3. panta 3.a punktā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 1408/2013 (2) I un II pielikumā ir noteiktas lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā iesaistītiem uzņēmumiem piešķirtā de minimis atbalsta maksimālās kumulatīvās summas pa dalībvalstīm jebkuru trīs fiskālo gadu periodā, kā noteikts attiecīgi minētās regulas 3. panta 3. punktā un 3. panta 3.a punktā.

| (2) | Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“Izstāšanās līgums”), kura neatņemama sastāvdaļa ir Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”), stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(2)

Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“Izstāšanās līgums”), kura neatņemama sastāvdaļa ir Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”), stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

| (3) | Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods, kurā Savienības tiesības lielā mērā joprojām bija piemērojamas Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā, beidzās 2020. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(3)

Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods, kurā Savienības tiesības lielā mērā joprojām bija piemērojamas Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā, beidzās 2020. gada 31. decembrī.

| (4) | Taču Protokola 10. pantā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei piemēro konkrētus minētā Protokola 5. pielikumā uzskaitītos Savienības tiesību noteikumus attiecībā uz pasākumiem, kuri ietekmē lauksaimniecības produktu tirdzniecību starp Ziemeļīriju un Savienību. |
| --- | --- |

(4)

Taču Protokola 10. pantā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei piemēro konkrētus minētā Protokola 5. pielikumā uzskaitītos Savienības tiesību noteikumus attiecībā uz pasākumiem, kuri ietekmē lauksaimniecības produktu tirdzniecību starp Ziemeļīriju un Savienību.

| (5) | Regula (ES) Nr. 1408/2013 ir uzskaitīta minēto noteikumu vidū. |
| --- | --- |

(5)

Regula (ES) Nr. 1408/2013 ir uzskaitīta minēto noteikumu vidū.

| (6) | Lai nodrošinātu atbilstību Izstāšanās līguma un Protokola noteikumiem, Regulas (ES) Nr. 1408/2013 pielikumos visai Apvienotajai Karalistei noteiktās maksimālās kumulatīvās summas ir jāaizstāj ar attiecīgajām summām tikai Ziemeļīrijai. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu atbilstību Izstāšanās līguma un Protokola noteikumiem, Regulas (ES) Nr. 1408/2013 pielikumos visai Apvienotajai Karalistei noteiktās maksimālās kumulatīvās summas ir jāaizstāj ar attiecīgajām summām tikai Ziemeļīrijai.

| (7) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, maksimālās kumulatīvās summas Ziemeļīrijai būtu jāaprēķina, pamatojoties uz to pašu metodi, kas minēto pielikumu izstrādes laikā tika izmantota attiecībā uz dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, maksimālās kumulatīvās summas Ziemeļīrijai būtu jāaprēķina, pamatojoties uz to pašu metodi, kas minēto pielikumu izstrādes laikā tika izmantota attiecībā uz dalībvalstīm.

| (8) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1408/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1408/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1408/2013

Regulu (ES) Nr. 1408/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | atbalstu darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm (*1), tas ir, atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

atbalstu darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm (*1), tas ir, atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām;

*1

(*1)  (*) Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV C 384 I, 12.11.2019.) Protokola 10. pantu un 5. pielikumu Apvienotajai Karalistei turpina piemērot konkrētus Savienības tiesību noteikumus par valsts atbalstu attiecībā uz pasākumiem, kuri ietekmē tirdzniecību starp Ziemeļīriju un Savienību, tāpēc visas atsauces uz kādu dalībvalsti šajā regulā uzskata par atsaucēm uz dalībvalsti vai Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.”;"

*1

| 2) | regulas I pielikumā rindu, kur noteikta de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa Apvienotajai Karalistei, aizstāj ar šādu:

  “Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju 29 741 417
  ”; |
| --- | --- |

2)

regulas I pielikumā rindu, kur noteikta de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa Apvienotajai Karalistei, aizstāj ar šādu:

de minimis

“Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju 29 741 417
  ”;

| 3) | regulas II pielikumā rindu, kur noteikta de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa Apvienotajai Karalistei, aizstāj ar šādu:

  “Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju 35 689 700
  ”. |
| --- | --- |

3)

regulas II pielikumā rindu, kur noteikta de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa Apvienotajai Karalistei, aizstāj ar šādu:

de minimis

“Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju 35 689 700
  ”.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1408/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē (OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.).

2

de minimis

(3)  
  OV C 384 I, 12.11.2019.

3

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2047

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325 labo attiecībā uz dažu kontroles iestāžu un kontroles institūciju atzīšanu, kura piešķirta attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (1), un jo īpaši tās 48. panta 3. punktu un 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 (2) II pielikumā ir saraksts ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kuras ir atzītas līdzvērtības nolūkā un ir kompetentas veikt kontroles un izdot sertifikātus trešās valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 (2) II pielikumā ir saraksts ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kuras ir atzītas līdzvērtības nolūkā un ir kompetentas veikt kontroles un izdot sertifikātus trešās valstīs.

| (2) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1235/2008 (3) IV pielikumā “Ecocert SA” sākotnēji bija atzīta D produktu kategorijā attiecībā uz Bahreinu. Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikuma rindā, kas attiecas uz Bahreinu, D produktu kategorijas aile kļūdas pēc ir atstāta tukša. Minētā kļūda ir jālabo. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1235/2008 (3) IV pielikumā “Ecocert SA” sākotnēji bija atzīta D produktu kategorijā attiecībā uz Bahreinu. Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikuma rindā, kas attiecas uz Bahreinu, D produktu kategorijas aile kļūdas pēc ir atstāta tukša. Minētā kļūda ir jālabo.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumā “Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” ir kļūdaini norādīta kā attiecībā uz Kostariku A produktu kategorijā atzīta institūcija. Turklāt šī kontroles institūcija nebija sniegusi detalizētu informāciju par produktu veidu, ko tā Kostarikā vēlas sertificēt D produktu kategorijā, tāpēc tās atzīšana attiecībā uz minēto produktu kategoriju tika piešķirta kļūdaini. Attiecīgais ieraksts ir jālabo. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumā “Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” ir kļūdaini norādīta kā attiecībā uz Kostariku A produktu kategorijā atzīta institūcija. Turklāt šī kontroles institūcija nebija sniegusi detalizētu informāciju par produktu veidu, ko tā Kostarikā vēlas sertificēt D produktu kategorijā, tāpēc tās atzīšana attiecībā uz minēto produktu kategoriju tika piešķirta kļūdaini. Attiecīgais ieraksts ir jālabo.

| (4) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/2325 būtu attiecīgi jālabo. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/2325 būtu attiecīgi jālabo.

| (5) | “Ecocert SA” atzīšanas ģeogrāfiskais tvērums kļūdas pēc ir ticis ierobežots. Tāpēc minētā kļūda, kas attiecas uz D produktu kategoriju Bahreinā, būtu jālabo ar atpakaļejošu spēku no Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 spēkā stāšanās dienas. “Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” atzīšanas tvērums attiecībā uz Kostariku kļūdas pēc ir ticis paplašināts, iekļaujot tajā A un D produktu kategoriju. Tāpēc minētā kļūda būtu jālabo ar atpakaļejošu spēku no Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(5)

“Ecocert SA” atzīšanas ģeogrāfiskais tvērums kļūdas pēc ir ticis ierobežots. Tāpēc minētā kļūda, kas attiecas uz D produktu kategoriju Bahreinā, būtu jālabo ar atpakaļejošu spēku no Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 spēkā stāšanās dienas. “Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” atzīšanas tvērums attiecībā uz Kostariku kļūdas pēc ir ticis paplašināts, iekļaujot tajā A un D produktu kategoriju. Tāpēc minētā kļūda būtu jālabo ar atpakaļejošu spēku no Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 piemērošanas dienas.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2325 (2021. gada 16. decembris), ar ko, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848, izveido sarakstu ar trešām valstīm un sarakstu ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kurām saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. un 3. punktu piešķirta atzīšana attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā (OV L 465, 29.12.2021., 8. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2008 (2008. gada 8. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (OV L 334, 12.12.2008., 25. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumu labo šādi:

| 1) | ieraksta par “Ecocert SA” 3. punktā rindu, kas attiecas uz Bahreinu, aizstāj ar šādu:












  Kods | Trešā valsts | Produkta kategorija |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| “BH-BIO-154 | Bahreina | x | x | — | x | — | —”; |

1)

ieraksta par “Ecocert SA” 3. punktā rindu, kas attiecas uz Bahreinu, aizstāj ar šādu:

Kods

Trešā valsts

Produkta kategorija

A

B

C

D

E

F

“BH-BIO-154

Bahreina

x

x

—

x

—

—”;

| 2) | ieraksta par “Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” 3. punktā rindu, kas attiecas uz Kostariku, aizstāj ar šādu:












  Kods | Trešā valsts | Produkta kategorija |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| “CR-BIO-144 | Kostarika | — | — | — | — | x | —” |

2)

ieraksta par “Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)” 3. punktā rindu, kas attiecas uz Kostariku, aizstāj ar šādu:

Kods

Trešā valsts

Produkta kategorija

A

B

C

D

E

F

“CR-BIO-144

Kostarika

—

—

—

—

x

—”

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2048

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko par esošu aktīvo vielu lietošanai 6. produkta veida biocīdos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 apstiprina L-(+)-pienskābi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to esošo aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. L-(+)-pienskābe ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to esošo aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. L-(+)-pienskābe ir minētajā sarakstā.

| (2) | L-(+)-pienskābe ir novērtēta lietošanai 6. produkta veida biocīdos “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

L-(+)-pienskābe ir novērtēta lietošanai 6. produkta veida biocīdos “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Vācija, un tās kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, 2020. gada 3. septembrī Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar secinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Vācija, un tās kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, 2020. gada 3. septembrī Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar secinājumiem.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 75. panta 1. punkta a) apakšpunktu Aģentūras atzinumu par aktīvo vielu apstiprināšanas pieteikumiem sagatavo Biocīdu komiteja. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, secinājumus, Biocīdu komiteja 2021. gada 15. jūnijā pieņēma Aģentūras atzinumu (3). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 75. panta 1. punkta a) apakšpunktu Aģentūras atzinumu par aktīvo vielu apstiprināšanas pieteikumiem sagatavo Biocīdu komiteja. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu, ņemot vērā kompetentās iestādes, kas veic novērtēšanu, secinājumus, Biocīdu komiteja 2021. gada 15. jūnijā pieņēma Aģentūras atzinumu (3).

| (5) | Saskaņā ar minēto atzinumu 6. produkta veida biocīdi, kas satur L-(+)-pienskābi, var atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ja tiek ievēroti to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto atzinumu 6. produkta veida biocīdi, kas satur L-(+)-pienskābi, var atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ja tiek ievēroti to lietošanas nosacījumi.

| (6) | Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, L-(+)-pienskābi ir lietderīgi apstiprināt lietošanai 6. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievēroti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, L-(+)-pienskābi ir lietderīgi apstiprināt lietošanai 6. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievēroti konkrēti nosacījumi.

| (7) | Proti, tā kā L-(+)-pienskābe ir klasificēta kā viela, kas izraisa kodīgu iedarbību uz ādu/ādas kairinājumu (1.C apakškategorija) un acu bojājumu un kairinājumu (1. kategorija), kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (4) VI pielikuma 3. daļā, personai, kura atbildīga par tādu vielu vai maisījumu laišanu tirgū, kas apstrādāti ar vai ietver aktīvo vielu tādās koncentrācijās, kuru dēļ tie klasificējami kā kodīgi/kairinoši ādai vai acis bojājoši/kairinoši, jānodrošina, lai ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiktu samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību. |
| --- | --- |

(7)

Proti, tā kā L-(+)-pienskābe ir klasificēta kā viela, kas izraisa kodīgu iedarbību uz ādu/ādas kairinājumu (1.C apakškategorija) un acu bojājumu un kairinājumu (1. kategorija), kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (4) VI pielikuma 3. daļā, personai, kura atbildīga par tādu vielu vai maisījumu laišanu tirgū, kas apstrādāti ar vai ietver aktīvo vielu tādās koncentrācijās, kuru dēļ tie klasificējami kā kodīgi/kairinoši ādai vai acis bojājoši/kairinoši, jānodrošina, lai ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiktu samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību.

| (8) | Tā kā L-(+)-pienskābe atbilst kritērijiem, pēc kuriem vielu klasificē kā tādu, kas izraisa kodīgu iedarbību uz elpceļiem, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā, personai, kura atbildīga par tādu vielu vai maisījumu laišanu tirgū, kas apstrādāti ar vai ietver aktīvo vielu tādā koncentrācijā, kuras dēļ tie klasificējami kā kodīgi elpceļiem, jānodrošina, lai ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiktu samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā L-(+)-pienskābe atbilst kritērijiem, pēc kuriem vielu klasificē kā tādu, kas izraisa kodīgu iedarbību uz elpceļiem, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļā, personai, kura atbildīga par tādu vielu vai maisījumu laišanu tirgū, kas apstrādāti ar vai ietver aktīvo vielu tādā koncentrācijā, kuras dēļ tie klasificējami kā kodīgi elpceļiem, jānodrošina, lai ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiktu samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību.

| (9) | Lai garantētu, ka L-(+)-pienskābi saturošus biocīdus lietot apstrādātos izstrādājumos ir droši, un lai apstrādātu izstrādājumu lietotāji varētu izdarīt apzinātu izvēli, personai, kas atbildīga par tāda apstrādāta izstrādājuma laišanu tirgū, kas apstrādāts ar L-(+)-pienskābi vai kam tā pievienota, būtu jānodrošina, ka apstrādātā izstrādājuma marķējumā ir sniegta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā norādītā informācija. Turklāt dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai Savienības atļaujas gadījumā Komisijai L-(+)-pienskābi saturoša biocīda apraksta kopsavilkumā būtu jānorāda attiecīgie lietošanas norādījumi un piesardzības pasākumi, kas jāiekļauj apstrādāto izstrādājumu marķējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(9)

Lai garantētu, ka L-(+)-pienskābi saturošus biocīdus lietot apstrādātos izstrādājumos ir droši, un lai apstrādātu izstrādājumu lietotāji varētu izdarīt apzinātu izvēli, personai, kas atbildīga par tāda apstrādāta izstrādājuma laišanu tirgū, kas apstrādāts ar L-(+)-pienskābi vai kam tā pievienota, būtu jānodrošina, ka apstrādātā izstrādājuma marķējumā ir sniegta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā norādītā informācija. Turklāt dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai Savienības atļaujas gadījumā Komisijai L-(+)-pienskābi saturoša biocīda apraksta kopsavilkumā būtu jānorāda attiecīgie lietošanas norādījumi un piesardzības pasākumi, kas jāiekļauj apstrādāto izstrādājumu marķējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta e) apakšpunktu.

| (10) | Līdz aktīvās vielas apstiprināšanai būtu jāatvēl pietiekami ilgs laiks, lai ieinteresētās personas paspētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Līdz aktīvās vielas apstiprināšanai būtu jāatvēl pietiekami ilgs laiks, lai ieinteresētās personas paspētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

L-(+)-pienskābi apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 6. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievēroti pielikumā noteiktie nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Biocīdu komitejas atzinums par pieteikumu apstiprināt šādu aktīvo vielu: L-(+)-pienskābe, produkta veids: 6.; ECHA/BPC/280/2021, pieņemts 2021. gada 15. jūnijā.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Parastais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprinājuma datums | Apstiprinājuma termiņa beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-(+)-pienskābe | IUPAC nosaukums:
  (2S)-2-hidroksipropānskābe
  EK Nr.: 201-196-2

  CAS Nr.: 79-33-4 | ≥ 955 g/kg (sausnas) | 2023. gada 1. novembris | 2033. gada 31. oktobris | 6 | Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:






  1) | produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā (2) par aktīvās vielas risku nav aplūkoti; |

Parastais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprinājuma datums

Apstiprinājuma termiņa beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi

L-(+)-pienskābe

IUPAC nosaukums:

(2S)-2-hidroksipropānskābe

EK Nr.: 201-196-2

CAS Nr.: 79-33-4

≥ 955 g/kg (sausnas)

2023. gada 1. novembris

2033. gada 31. oktobris

6

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādus nosacījumus:

1)

produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā (2) par aktīvās vielas risku nav aplūkoti;

| 2) | ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:






  a) | rūpnieciskiem un profesionāliem lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

2)

ņemot vērā attiecībā uz novērtētajiem lietojuma veidiem apzinātos riskus, produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš:

a)

rūpnieciskiem un profesionāliem lietotājiem;

| b) | neprofesionāliem lietotājiem. |
| --- | --- |

b)

neprofesionāliem lietotājiem.

Lai apstrādātus izstrādājumus varētu laist tirgū, jāizpilda šādi nosacījumi:

| 1) | persona, kura atbildīga par tādas vielas vai maisījuma laišanu tirgū, kas apstrādāts ar L-(+)-pienskābi vai kam tā pievienota tādā koncentrācijā, kuras dēļ šī viela vai maisījums klasificējams kā tāds, kam ir:






  a) | lokāla ietekme sakarā ar kodīgumu ādai/ādas kairinājumu vai acu bojājumu/kairinājumu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008, nodrošina, ka ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiek samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību. Šie pasākumi var ietvert gelam līdzīga preparāta izmantošanu, iepakojumu ar dozēšanas palīglīdzekli vai iepakojumu ar paššķīstošu apvalku; |
| --- | --- | --- |

1)

persona, kura atbildīga par tādas vielas vai maisījuma laišanu tirgū, kas apstrādāts ar L-(+)-pienskābi vai kam tā pievienota tādā koncentrācijā, kuras dēļ šī viela vai maisījums klasificējams kā tāds, kam ir:

a)

lokāla ietekme sakarā ar kodīgumu ādai/ādas kairinājumu vai acu bojājumu/kairinājumu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008, nodrošina, ka ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiek samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību. Šie pasākumi var ietvert gelam līdzīga preparāta izmantošanu, iepakojumu ar dozēšanas palīglīdzekli vai iepakojumu ar paššķīstošu apvalku;

| b) | akūts toksiskums sakarā ar kodīgumu elpceļiem atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008, nodrošina, ka ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiek samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību pa gaisu. Minētie pasākumi var ietvert marķējumu, kurā norāda: neieiet apstrādātajā zonā, kamēr tā nav nožuvusi, vai neizmantot plašas sabiedrības klātbūtnē vai tuvumā; |
| --- | --- |

b)

akūts toksiskums sakarā ar kodīgumu elpceļiem atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1272/2008, nodrošina, ka ar pienācīgiem riska mazināšanas pasākumiem līdz minimumam tiek samazināta iedarbība uz plašu sabiedrību pa gaisu. Minētie pasākumi var ietvert marķējumu, kurā norāda: neieiet apstrādātajā zonā, kamēr tā nav nožuvusi, vai neizmantot plašas sabiedrības klātbūtnē vai tuvumā;

| 2) | persona, kura atbildīga par tāda apstrādāta izstrādājuma laišanu tirgū, kas apstrādāts ar L-(+)-pienskābi vai kam tā pievienota, nodrošina, ka šā apstrādātā izstrādājuma marķējuma ir sniegta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā norādītā informācija; |
| --- | --- |

2)

persona, kura atbildīga par tāda apstrādāta izstrādājuma laišanu tirgū, kas apstrādāts ar L-(+)-pienskābi vai kam tā pievienota, nodrošina, ka šā apstrādātā izstrādājuma marķējuma ir sniegta Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta otrajā daļā norādītā informācija;

| 3) | dalībvalstu kompetentās iestādes vai Savienības atļaujas gadījumā Komisija L-(+)-pienskābi saturoša biocīda apraksta kopsavilkumā precizē attiecīgos lietošanas norādījumus un piesardzības pasākumus, kas jānorāda apstrādāto izstrādājumu marķējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

3)

dalībvalstu kompetentās iestādes vai Savienības atļaujas gadījumā Komisija L-(+)-pienskābi saturoša biocīda apraksta kopsavilkumā precizē attiecīgos lietošanas norādījumus un piesardzības pasākumus, kas jānorāda apstrādāto izstrādājumu marķējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punkta e) apakšpunktu.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt tāda pati vai citāda.

(2)  Biocīdu komitejas atzinums par pieteikumu apstiprināt šādu aktīvo vielu: L-(+)-pienskābe, produkta veids: 6.; ECHA/BPC/280/2021, pieņemts 2021. gada 15. jūnijā.

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/64

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2049

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325 groza attiecībā uz dažu kontroles iestāžu un kontroles institūciju atzīšanu, kura piešķirta attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (1), un jo īpaši tās 48. panta 3. punktu un 57. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 (2) I pielikumā ir saraksts ar trešām valstīm, kuru lauksaimniecības produktu bioloģiskās ražošanas sistēmas un kontroles pasākumi ir atzīti par līdzvērtīgiem Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (3) noteiktajām sistēmām un pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 (2) I pielikumā ir saraksts ar trešām valstīm, kuru lauksaimniecības produktu bioloģiskās ražošanas sistēmas un kontroles pasākumi ir atzīti par līdzvērtīgiem Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (3) noteiktajām sistēmām un pasākumiem.

| (2) | Indija ir Komisiju informējusi par to, ka tās kompetentā iestāde ir apturējusi kontroles institūcijas “TQ Cert Services Private Limited” darbību, un tāpēc minētā kontroles institūcija no Indijas atzīto kontroles institūciju saraksta būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(2)

Indija ir Komisiju informējusi par to, ka tās kompetentā iestāde ir apturējusi kontroles institūcijas “TQ Cert Services Private Limited” darbību, un tāpēc minētā kontroles institūcija no Indijas atzīto kontroles institūciju saraksta būtu jāsvītro.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumā ir saraksts ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kuras ir atzītas līdzvērtības nolūkā un ir kompetentas veikt kontroles un izdot sertifikātus trešās valstīs. Ņemot vērā jaunu informāciju un pieprasījumus, kurus Komisija saņēmusi kopš Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 pieņemšanas, minētajā sarakstā būtu jāizdara dažas izmaiņas. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumā ir saraksts ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kuras ir atzītas līdzvērtības nolūkā un ir kompetentas veikt kontroles un izdot sertifikātus trešās valstīs. Ņemot vērā jaunu informāciju un pieprasījumus, kurus Komisija saņēmusi kopš Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 pieņemšanas, minētajā sarakstā būtu jāizdara dažas izmaiņas.

| (4) | Bioloģiskās lauksaimniecības informācijas sistēmā (OFIS) ir iesniegti paziņojumi par “Control Union Certifications” (BIO-149), “Ecocert SA” (BIO-154), “Lacon GmbH” (BIO-134) un “OneCert International PVT Ltd” (BIO-152) pieļautas neatbilstības gadījumiem. Minētie paziņojumi attiecas uz lielu skaitu kontaminētu sūtījumu, kuros ir Indijā ražoti produkti, ko minētās kontroles institūcijas ir sertificējušas kā bioloģiskus. Kontaminācija ar produktiem un vielām, kuru izmantošana bioloģiskajā ražošanā un/vai tradicionālajā ražošanā Savienībā nav atļauta, ir pārsniegusi un bieži vien pat krietni pārsniegusi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (4) noteiktos maksimālos atlieku līmeņus. Minēto kontaminācijas gadījumu vidū ir kontaminācija ar etilēnoksīdu, kas ir kancerogēnisks, mutagēnisks un reproduktīvajai sistēmai toksisks. |
| --- | --- |

(4)

Bioloģiskās lauksaimniecības informācijas sistēmā (OFIS) ir iesniegti paziņojumi par “Control Union Certifications” (BIO-149), “Ecocert SA” (BIO-154), “Lacon GmbH” (BIO-134) un “OneCert International PVT Ltd” (BIO-152) pieļautas neatbilstības gadījumiem. Minētie paziņojumi attiecas uz lielu skaitu kontaminētu sūtījumu, kuros ir Indijā ražoti produkti, ko minētās kontroles institūcijas ir sertificējušas kā bioloģiskus. Kontaminācija ar produktiem un vielām, kuru izmantošana bioloģiskajā ražošanā un/vai tradicionālajā ražošanā Savienībā nav atļauta, ir pārsniegusi un bieži vien pat krietni pārsniegusi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (4) noteiktos maksimālos atlieku līmeņus. Minēto kontaminācijas gadījumu vidū ir kontaminācija ar etilēnoksīdu, kas ir kancerogēnisks, mutagēnisks un reproduktīvajai sistēmai toksisks.

| (5) | Turklāt minētās kontroles institūcijas nav spējušas pierādīt, ka to kontrolē importētie bioloģiskie produkti ir ražoti saskaņā ar ražošanas noteikumiem un pakļauti kontroles pasākumiem, kas līdzvērtīgi Regulā (EK) Nr. 834/2007 un Komisijas Regulā (EK) Nr. 889/2008 (5) un (EK) Nr. 1235/2008 (6) noteiktajiem. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt minētās kontroles institūcijas nav spējušas pierādīt, ka to kontrolē importētie bioloģiskie produkti ir ražoti saskaņā ar ražošanas noteikumiem un pakļauti kontroles pasākumiem, kas līdzvērtīgi Regulā (EK) Nr. 834/2007 un Komisijas Regulā (EK) Nr. 889/2008 (5) un (EK) Nr. 1235/2008 (6) noteiktajiem.

| (6) | Minētās kontroles institūcijas turklāt nav veikušas korektīvus pasākumus, lai reaģētu uz konstatētajām nelikumībām un pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(6)

Minētās kontroles institūcijas turklāt nav veikušas korektīvus pasākumus, lai reaģētu uz konstatētajām nelikumībām un pārkāpumiem.

| (7) | Katra minētā iemesla dēļ un saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/1342 (7) 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta iv), v) un vii) punktu kontroles institūcijas “Control Union Certifications”, “Ecocert SA”, “Lacon GmbH” un “OneCert International PVT Ltd” būtu jāsvītro no saraksta ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 3. punktu līdzvērtības nolūkos ir atzītas attiecībā uz Indiju. |
| --- | --- |

(7)

Katra minētā iemesla dēļ un saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/1342 (7) 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta iv), v) un vii) punktu kontroles institūcijas “Control Union Certifications”, “Ecocert SA”, “Lacon GmbH” un “OneCert International PVT Ltd” būtu jāsvītro no saraksta ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 3. punktu līdzvērtības nolūkos ir atzītas attiecībā uz Indiju.

| (8) | “A CERT European Organization for Certification S.A.” ir Komisijai paziņojusi par adreses maiņu. |
| --- | --- |

(8)

“A CERT European Organization for Certification S.A.” ir Komisijai paziņojusi par adreses maiņu.

| (9) | Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “BioGro New Zealand Limited” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz visām trešām valstīm, attiecībā uz kurām tā atzīta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “BioGro New Zealand Limited” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz visām trešām valstīm, attiecībā uz kurām tā atzīta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325.

| (10) | “Bureau Veritas Certification France SAS” ir Komisijai paziņojusi par interneta adreses maiņu. |
| --- | --- |

(10)

“Bureau Veritas Certification France SAS” ir Komisijai paziņojusi par interneta adreses maiņu.

| (11) | Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “Ecocert SA” pieprasījumu mainīt tās nosaukumu. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija secinājusi, ka ir pamats minētās kontroles institūcijas nosaukumu aizstāt ar “Ecocert SAS”. |
| --- | --- |

(11)

Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “Ecocert SA” pieprasījumu mainīt tās nosaukumu. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija secinājusi, ka ir pamats minētās kontroles institūcijas nosaukumu aizstāt ar “Ecocert SAS”.

| (12) | Akreditācijas struktūra IOAS ir Komisiju informējusi, ka tās akreditācija attiecībā uz kontroles institūciju “FairCert Certification Services Pvt Ltd” ir atsaukta. Turklāt Komisija ir aicinājusi šo kontroles institūciju iesniegt derīgu akreditācijas sertifikātu un veikt atbilstošu un savlaicīgu korektīvu rīcību. Tomēr “FairCert Certification Services Pvt Ltd” šajā sakarā apmierinošu atbildi noteiktajā termiņā nav sniegusi. Visbeidzot, “FairCert Certification Services Pvt Ltd” nav Komisijai paziņojusi visu informāciju, kas saistīta ar tās tehnisko dokumentāciju. Katra no trim minētajiem iemesliem dēļ un saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/1342 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta iii) punktu “FairCert Certification Services Pvt Ltd” no Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumā iekļautā kontroles iestāžu un kontroles institūciju saraksta būtu jāsvītro attiecībā uz visām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(12)

Akreditācijas struktūra IOAS ir Komisiju informējusi, ka tās akreditācija attiecībā uz kontroles institūciju “FairCert Certification Services Pvt Ltd” ir atsaukta. Turklāt Komisija ir aicinājusi šo kontroles institūciju iesniegt derīgu akreditācijas sertifikātu un veikt atbilstošu un savlaicīgu korektīvu rīcību. Tomēr “FairCert Certification Services Pvt Ltd” šajā sakarā apmierinošu atbildi noteiktajā termiņā nav sniegusi. Visbeidzot, “FairCert Certification Services Pvt Ltd” nav Komisijai paziņojusi visu informāciju, kas saistīta ar tās tehnisko dokumentāciju. Katra no trim minētajiem iemesliem dēļ un saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/1342 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta iii) punktu “FairCert Certification Services Pvt Ltd” no Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumā iekļautā kontroles iestāžu un kontroles institūciju saraksta būtu jāsvītro attiecībā uz visām trešām valstīm.

| (13) | “Kiwa Sativa” ir Komisijai paziņojusi par interneta adreses maiņu. |
| --- | --- |

(13)

“Kiwa Sativa” ir Komisijai paziņojusi par interneta adreses maiņu.

| (14) | Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “Lacon GmbH” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz visām trešām valstīm, attiecībā uz kurām tā atzīta Īstenošanas regulā (ES) 2021/2325. |
| --- | --- |

(14)

Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “Lacon GmbH” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz visām trešām valstīm, attiecībā uz kurām tā atzīta Īstenošanas regulā (ES) 2021/2325.

| (15) | Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “LETIS S.A.” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz Afganistānu, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Etiopiju, Ēģipti, Irānu, Kazahstānu, Kirgizstānu, Kotdivuāru, Krieviju, Maroku, Moldovu, Pakistānu, Tadžikistānu, Turkmenistānu, Ukrainu un Uzbekistānu. |
| --- | --- |

(15)

Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “LETIS S.A.” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz Afganistānu, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Etiopiju, Ēģipti, Irānu, Kazahstānu, Kirgizstānu, Kotdivuāru, Krieviju, Maroku, Moldovu, Pakistānu, Tadžikistānu, Turkmenistānu, Ukrainu un Uzbekistānu.

| (16) | Akreditācijas struktūra IOAS ir Komisiju informējusi, ka tās akreditācija attiecībā uz “LETIS S.A.” Turcijā ir atsaukta. Turklāt Komisija ir aicinājusi šo kontroles institūciju iesniegt attiecībā uz Turciju derīgu akreditācijas sertifikātu un veikt atbilstošu un savlaicīgu korektīvu rīcību. Tomēr “LETIS S.A.” šajā sakarā apmierinošu atbildi noteiktajā termiņā nav sniegusi. Katra no minētajiem diviem iemesliem dēļ un saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/1342 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta iii) punktu atsaukt “LETIS S.A.” atzīšanu attiecībā uz Turciju ir pamatoti. |
| --- | --- |

(16)

Akreditācijas struktūra IOAS ir Komisiju informējusi, ka tās akreditācija attiecībā uz “LETIS S.A.” Turcijā ir atsaukta. Turklāt Komisija ir aicinājusi šo kontroles institūciju iesniegt attiecībā uz Turciju derīgu akreditācijas sertifikātu un veikt atbilstošu un savlaicīgu korektīvu rīcību. Tomēr “LETIS S.A.” šajā sakarā apmierinošu atbildi noteiktajā termiņā nav sniegusi. Katra no minētajiem diviem iemesliem dēļ un saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/1342 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta iii) punktu atsaukt “LETIS S.A.” atzīšanu attiecībā uz Turciju ir pamatoti.

| (17) | “OneCert International PVT Ltd” ir Komisijai paziņojusi par adreses un interneta adreses maiņu. |
| --- | --- |

(17)

“OneCert International PVT Ltd” ir Komisijai paziņojusi par adreses un interneta adreses maiņu.

| (18) | Komisija ir saņēmusi “Oregon Tilth” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz Panamu. |
| --- | --- |

(18)

Komisija ir saņēmusi “Oregon Tilth” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz Panamu.

| (19) | Komisija ir saņēmusi “Organic Standard” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz Krieviju. |
| --- | --- |

(19)

Komisija ir saņēmusi “Organic Standard” pieprasījumu atsaukt tās atzīšanu attiecībā uz Krieviju.

| (20) | Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “Soil Association Certification Limited” pieprasījumu brīvprātīgi izbeigt visas darbības attiecībā uz visām trešām valstīm, attiecībā uz kurām tā atzīta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325. |
| --- | --- |

(20)

Komisija ir saņēmusi un izskatījusi “Soil Association Certification Limited” pieprasījumu brīvprātīgi izbeigt visas darbības attiecībā uz visām trešām valstīm, attiecībā uz kurām tā atzīta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325.

| (21) | “Tse-Xin Organic Certification Corporation” ir Komisijai paziņojusi par adreses maiņu. |
| --- | --- |

(21)

“Tse-Xin Organic Certification Corporation” ir Komisijai paziņojusi par adreses maiņu.

| (22) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/2325 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2021/2325 būtu attiecīgi jāgroza.

| (23) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(23)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2021/2325 groza šādi:

| 1) | regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 2) | regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2325 (2021. gada 16. decembris), ar ko, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848, izveido sarakstu ar trešām valstīm un sarakstu ar kontroles iestādēm un kontroles institūcijām, kurām saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. un 3. punktu piešķirta atzīšana attiecībā uz bioloģisko produktu importu Savienībā (OV L 465, 29.12.2021., 8. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2008 (2008. gada 8. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm (OV L 334, 12.12.2008., 25. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1342 (2021. gada 27. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 papildina ar noteikumiem par informāciju, kura trešām valstīm, kontroles iestādēm un kontroles institūcijām jāiesūta, lai būtu iespējams uzraudzīt to atzīšanu, kas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. un 3. punktu piešķirta attiecībā uz bioloģisko produktu importu, un papildina arī ar minētās uzraudzības īstenošanā veicamajiem pasākumiem (OV L 292, 16.8.2021., 20. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 I pielikumā ieraksta par Indiju 5. punktā rindu, kas attiecas uz kodu IN-ORG-006, svītro.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/2325 II pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstā par “A CERT European Organization for Certification S.A.” 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Adrese: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grieķija”; |
| --- | --- | --- |

1)

ierakstā par “A CERT European Organization for Certification S.A.” 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

Adrese: 52, 19is Maiou Street, 57001 Thessaloniki, Grieķija”;

| 2) | ierakstu par “BioGro New Zealand Limited” svītro; |
| --- | --- |

2)

ierakstu par “BioGro New Zealand Limited” svītro;

| 3) | ierakstā par “Bureau Veritas Certification France SAS” 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Interneta adrese: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio”; |
| --- | --- | --- |

3)

ierakstā par “Bureau Veritas Certification France SAS” 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Interneta adrese: https://www.bureauveritas.fr/besoin/agriculture-biologique-certification-bio”;

| 4) | ieraksta par “Control Union Certifications” 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Indiju, svītro; |
| --- | --- |

4)

ieraksta par “Control Union Certifications” 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Indiju, svītro;

| 5) | ierakstu par “Ecocert SA” groza šādi:






  a) | nosaukumu “Ecocert SA” aizstāj ar “Ecocert SAS”; |
| --- | --- | --- |

5)

ierakstu par “Ecocert SA” groza šādi:

a)

nosaukumu “Ecocert SA” aizstāj ar “Ecocert SAS”;

| b) | ieraksta 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Indiju, svītro; |
| --- | --- |

b)

ieraksta 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Indiju, svītro;

| 6) | ierakstu par “FairCert Certification Services Pvt Ltd” svītro; |
| --- | --- |

6)

ierakstu par “FairCert Certification Services Pvt Ltd” svītro;

| 7) | ieraksta par “Kiwa Sativa” 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Interneta adrese: www.kiwa.com/pt”; |
| --- | --- | --- |

7)

ieraksta par “Kiwa Sativa” 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Interneta adrese: www.kiwa.com/pt”;

| 8) | ierakstu par “Lacon GmbH” svītro; |
| --- | --- |

8)

ierakstu par “Lacon GmbH” svītro;

| 9) | ieraksta par “LETIS S.A.” 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3. | Attiecīgie kodi, trešās valstis un produktu kategorijas












  Kods | Trešā valsts | Produktu kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AR-BIO-135 | Argentīna | — | — | x | x | — | — |
| BO-BIO-135 | Bolīvija | x | — | — | x | — | — |
| BR-BIO-135 | Brazīlija | x | — | x | x | — | — |
| BZ-BIO-135 | Beliza | x | — | x | x | — | — |
| CO-BIO-135 | Kolumbija | x | — | x | x | — | — |
| CR-BIO-135 | Kostarika | — | — | x | — | — | — |
| DO-BIO-135 | Dominikānas Republika | x | — | x | x | — | — |
| EC-BIO-135 | Ekvadora | x | — | — | x | — | — |
| GT-BIO-135 | Gvatemala | x | — | x | x | — | — |
| HN-BIO-135 | Hondurasa | x | — | x | x | — | — |
| KY-BIO-135 | Kaimanu Salas | x | — | — | x | — | — |
| MX-BIO-135 | Meksika | x | — | — | — | — | — |
| PA-BIO-135 | Panama | x | — | x | x | — | — |
| PE-BIO-135 | Peru | x | — | x | — | — | — |
| PY-BIO-135 | Paragvaja | x | — | — | x | — | — |
| SV-BIO-135 | Salvadora | x | — | x | x | — | — |
| UY-BIO-135 | Urugvaja | x | — | — | — | — | —”; |

9)

ieraksta par “LETIS S.A.” 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.

Attiecīgie kodi, trešās valstis un produktu kategorijas

Kods

Trešā valsts

Produktu kategorija

A

B

C

D

E

F

AR-BIO-135

Argentīna

—

—

x

x

—

—

BO-BIO-135

Bolīvija

x

—

—

x

—

—

BR-BIO-135

Brazīlija

x

—

x

x

—

—

BZ-BIO-135

Beliza

x

—

x

x

—

—

CO-BIO-135

Kolumbija

x

—

x

x

—

—

CR-BIO-135

Kostarika

—

—

x

—

—

—

DO-BIO-135

Dominikānas Republika

x

—

x

x

—

—

EC-BIO-135

Ekvadora

x

—

—

x

—

—

GT-BIO-135

Gvatemala

x

—

x

x

—

—

HN-BIO-135

Hondurasa

x

—

x

x

—

—

KY-BIO-135

Kaimanu Salas

x

—

—

x

—

—

MX-BIO-135

Meksika

x

—

—

—

—

—

PA-BIO-135

Panama

x

—

x

x

—

—

PE-BIO-135

Peru

x

—

x

—

—

—

PY-BIO-135

Paragvaja

x

—

—

x

—

—

SV-BIO-135

Salvadora

x

—

x

x

—

—

UY-BIO-135

Urugvaja

x

—

—

—

—

—”;

| 10) | ierakstu par “OneCert International PVT Ltd” groza šādi:






  a) | ieraksta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:






  “1. | Adrese: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indija |
| --- | --- | --- | --- |

10)

ierakstu par “OneCert International PVT Ltd” groza šādi:

a)

ieraksta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.

Adrese: KA-23B, Near Greenphield Public School, Shri Ram Colony, Ramnagar Ext., Sodala, Jaipur, 302019, Rajasthan, Indija

| 2. | Interneta adrese: www.onecertinternational.com”; |
| --- | --- |

2.

Interneta adrese: www.onecertinternational.com”;

| b) | ieraksta 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Indiju, svītro; |
| --- | --- |

b)

ieraksta 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Indiju, svītro;

| 11) | ieraksta par “Oregon Tilth” 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Panamu, svītro; |
| --- | --- |

11)

ieraksta par “Oregon Tilth” 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Panamu, svītro;

| 12) | ieraksta par “Organic Standard” 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Krieviju, svītro; |
| --- | --- |

12)

ieraksta par “Organic Standard” 3. punkta tabulā rindu, kas attiecas uz Krieviju, svītro;

| 13) | ierakstu par “Soil Association Certification Limited” svītro; |
| --- | --- |

13)

ierakstu par “Soil Association Certification Limited” svītro;

| 14) | ieraksta par “Tse-Xin Organic Certification Corporation” 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “1. | Adrese: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.” |
| --- | --- | --- |

14)

ieraksta par “Tse-Xin Organic Certification Corporation” 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.

Adrese: Xizhi District, City: 221416 New Taipei City, 26 F, No. 95, Sec. 1, Xintai 5th Rd.”

---

LĒMUMI

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/70

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2050

(2022. gada 18. oktobris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/852 (2019. gada 21. maijs), ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu (1),

ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumus,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Līguma 300. panta 3. punktu, Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam.

| (2) | Padome 2020. gada 17. februārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/235 (2), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika. Padome 2022. gada 21. jūnijā pieņēma Lēmumu (ES) 2022/1000 (3), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2020. gada 17. februārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/235 (2), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika. Padome 2022. gada 21. jūnijā pieņēma Lēmumu (ES) 2022/1000 (3), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika.

| (3) | Pēc Christopher DREXLER kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Christopher DREXLER kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (4) | Pēc Hannes WENINGER kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Hannes WENINGER kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

| (5) | Austrijas valdība ir ierosinājusi uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekli iecelt Werner AMON kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (federālās zemes valdības loceklis, Štīrijas federālās zemes valdība). |
| --- | --- |

(5)

Austrijas valdība ir ierosinājusi uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekli iecelt Werner AMON kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (federālās zemes valdības loceklis, Štīrijas federālās zemes valdība).

| (6) | Austrijas valdība ir ierosinājusi uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju iecelt Thomas STEINER kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eizenštates pilsētas domes loceklis), |
| --- | --- |

(6)

Austrijas valdība ir ierosinājusi uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, par Reģionu komitejas locekļa aizstājēju iecelt Thomas STEINER kungu, reģionālas struktūras pārstāvi, kam ir reģionālas vēlētas varas pilnvaras, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eizenštates pilsētas domes loceklis),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2025. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti šādi reģionālu vai vietēju struktūru pārstāvji, kam ir vēlētas varas pilnvaras:

| a) | par locekli:






  — | Werner AMON kungs, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (federālās zemes valdības loceklis, Štīrijas federālās zemes valdība); |
| --- | --- | --- |

a)

par locekli:

—

Werner AMON kungs, Landesrat, Steiermärkische Landesregierung (federālās zemes valdības loceklis, Štīrijas federālās zemes valdība);

un

| b) | par locekļa aizstājēju:






  — | Thomas STEINER kungs, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eizenštates pilsētas domes loceklis). |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļa aizstājēju:

—

Thomas STEINER kungs, Mitglied des Gemeinderats von Eisenstadt (Eizenštates pilsētas domes loceklis).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2022. gada 18. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  OV L 139, 27.5.2019., 13. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/235 (2020. gada 17. februāris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika (OV L 47 I, 20.2.2020., 7. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2022/1000 (2022. gada 21. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Austrijas Republika (OV L 168, 27.6.2022., 78. lpp.).

3

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/72

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/2051

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 (1) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 (1) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi.

| (2) | Pamatojoties uz Padomes veikto Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno līdz 2023. gada 31. oktobrim un trīs personas būtu jāsvītro no Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pielikumā iekļautā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Padomes veikto Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno līdz 2023. gada 31. oktobrim un trīs personas būtu jāsvītro no Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pielikumā iekļautā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksta, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/1763 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/1763 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Šo lēmumu piemēro līdz 2023. gada 31. oktobrim.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šo lēmumu piemēro līdz 2023. gada 31. oktobrim.”;

| 2) | pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2)

pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2022. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1763 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (OV L 257, 2.10.2015., 37. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma (KĀDP) 2015/1763 pielikumā (1. un 2. pantā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts) svītro šādus ierakstus:

| — | 1. ieraksts (Godefroid BIZIMANA), |
| --- | --- |

—

1. ieraksts (Godefroid BIZIMANA),

| — | 2. ieraksts (Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA), |
| --- | --- |

—

2. ieraksts (Gervais NDIRAKOBUCA jeb NDAKUGARIKA),

| — | 4. ieraksts (Ģenerālis Léonard NGENDAKUMANA). |
| --- | --- |

—

4. ieraksts (Ģenerālis Léonard NGENDAKUMANA).

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/74

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/2052

(2022. gada 24. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

Eiropas Savienības Padome,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/638/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 25. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/638/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku.

| (2) | Pamatojoties uz Lēmuma 2010/638/KĀDP pārskatīšanu, minētie ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2023. gada 27. oktobrim. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Lēmuma 2010/638/KĀDP pārskatīšanu, minētie ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2023. gada 27. oktobrim.

| (3) | Padome uzskata, ka būtu jāgroza Lēmuma 2010/638/KĀDP nosaukums. |
| --- | --- |

(3)

Padome uzskata, ka būtu jāgroza Lēmuma 2010/638/KĀDP nosaukums.

| (4) | Tādēļ Lēmums 2010/638/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Lēmums 2010/638/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2010/638/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “Padomes Lēmums 2010/638/KĀDP (2010. gada 25. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Gvinejā”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Padomes Lēmums 2010/638/KĀDP (2010. gada 25. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Gvinejā”;

| 2) | lēmuma 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2023. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti, to attiecīgi atjauno vai groza.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2023. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti, to attiecīgi atjauno vai groza.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2022. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/638/KĀDP (2010. gada 25. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.).

1

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/75 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/75

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2053

(2022. gada 18. oktobris)

par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu” atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7418)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/788 (2019. gada 17. aprīlis) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijai 2022. gada 30. augustā tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu”. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai 2022. gada 30. augustā tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu”.

| (2) | Saskaņā ar iniciatīvas organizatoru pausto, tās mērķis ir “panākt, lai Eiropā privātās un sabiedriskās vietās, kur pārdod pārtiku un dzērienus, vienmēr būtu nepārprotami pieejamas vegāniskas alternatīvas. ES pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu paredzēta vegāniem un personām, kas ar cieņu izturas pret tiesībām uz vegāniskām alternatīvām, kā arī lai piedalītos cīņā pret klimata pārmaiņām un ikdienā piedāvātu ES patērētājiem iespējas vieglāk tikt pie augu izcelsmes pārtikas. Vegānisks uzturs nesekmē nežēlību, tā ražošanai nav jāizmanto un jānogalina dzīvnieki, tādējādi tas atbilst jaunajai tendencei, ka sabiedrība apzinās dzīvnieku tiesības. Turklāt vegānisks uzturs maina kopējo ainu mazāk piesārņojošu ražošanas un nodarbinātības darbību, struktūru un loģistikas izvēles ziņā. Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu prasa ar likumu ieviest vegāniskas alternatīvas pārtikas un dzērienu tirdzniecībā Eiropas iedzīvotājiem cerībā, ka Eiropas iedzīvotāji piedalīsies vajadzīgajā apmērā, lai tiktu apstiprināts ES tiesību akts, kas dotu lielus ieguvumus mūsu planētai, t. i., samazinātu klimata krīzi, savvaļas sugu izzušanu, atmežošanu, nodrošinātu labāku zemes izmantošanu, aizsargātu jūras floru un faunu, novērstu pārtikas izšķiešanu un nepilnvērtīgu uzturu.” |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar iniciatīvas organizatoru pausto, tās mērķis ir “panākt, lai Eiropā privātās un sabiedriskās vietās, kur pārdod pārtiku un dzērienus, vienmēr būtu nepārprotami pieejamas vegāniskas alternatīvas. ES pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu paredzēta vegāniem un personām, kas ar cieņu izturas pret tiesībām uz vegāniskām alternatīvām, kā arī lai piedalītos cīņā pret klimata pārmaiņām un ikdienā piedāvātu ES patērētājiem iespējas vieglāk tikt pie augu izcelsmes pārtikas. Vegānisks uzturs nesekmē nežēlību, tā ražošanai nav jāizmanto un jānogalina dzīvnieki, tādējādi tas atbilst jaunajai tendencei, ka sabiedrība apzinās dzīvnieku tiesības. Turklāt vegānisks uzturs maina kopējo ainu mazāk piesārņojošu ražošanas un nodarbinātības darbību, struktūru un loģistikas izvēles ziņā. Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu prasa ar likumu ieviest vegāniskas alternatīvas pārtikas un dzērienu tirdzniecībā Eiropas iedzīvotājiem cerībā, ka Eiropas iedzīvotāji piedalīsies vajadzīgajā apmērā, lai tiktu apstiprināts ES tiesību akts, kas dotu lielus ieguvumus mūsu planētai, t. i., samazinātu klimata krīzi, savvaļas sugu izzušanu, atmežošanu, nodrošinātu labāku zemes izmantošanu, aizsargātu jūras floru un faunu, novērstu pārtikas izšķiešanu un nepilnvērtīgu uzturu.”

| (3) | Sīkāka informācija par iniciatīvas priekšmetu, mērķiem un pamatojumu atrodama pielikumā un papildu dokumentā, kur norādīti un izskaidroti iemesli šīs iniciatīvas atbalstīšanai. Organizatori apgalvo, ka, pateicoties vegānisku alternatīvu pieejamības nodrošināšanai pārtikas un dzērienu tirdzniecībā privātās un sabiedriskās vietās, cilvēkiem būs vieglāk piekļūt vegāniskām alternatīvām un piedalīties cīņā pret klimata krīzi, palielinot augu izcelsmes pārtikas patēriņu, un samazināt pārtikas izmaksas. Par rezultātiem organizatori pauž, ka “vegānisku pārtikas produktu pieejamības atvieglošana valsts un privātā sektora pārtikas un dzērienu tirdzniecībā ir saistīta ar mazākām gaisu piesārņojošajām CO2 emisijām, mazāku vides piesārņojumu, mazāku ūdens patēriņu, un būs mazāk ciešanu dzīvniekiem”. |
| --- | --- |

(3)

Sīkāka informācija par iniciatīvas priekšmetu, mērķiem un pamatojumu atrodama pielikumā un papildu dokumentā, kur norādīti un izskaidroti iemesli šīs iniciatīvas atbalstīšanai. Organizatori apgalvo, ka, pateicoties vegānisku alternatīvu pieejamības nodrošināšanai pārtikas un dzērienu tirdzniecībā privātās un sabiedriskās vietās, cilvēkiem būs vieglāk piekļūt vegāniskām alternatīvām un piedalīties cīņā pret klimata krīzi, palielinot augu izcelsmes pārtikas patēriņu, un samazināt pārtikas izmaksas. Par rezultātiem organizatori pauž, ka “vegānisku pārtikas produktu pieejamības atvieglošana valsts un privātā sektora pārtikas un dzērienu tirdzniecībā ir saistīta ar mazākām gaisu piesārņojošajām CO2 emisijām, mazāku vides piesārņojumu, mazāku ūdens patēriņu, un būs mazāk ciešanu dzīvniekiem”.

| (4) | Attiecībā uz iniciatīvas mērķi, kas paredz ieviest juridisku pienākumu pārtikas un dzērienu mazumtirdzniecības tirgus dalībniekiem piedāvāt vegāniskus produktus, Komisijai ir pilnvaras iesniegt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz LESD 114. pantu. Turklāt, ja iniciatīva ietekmētu kopējo lauksaimniecības politiku vai paredzētu īpašu pasākumu ieviešanu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, Komisijai ir pilnvaras iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, pamatojoties uz LESD 43. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz iniciatīvas mērķi, kas paredz ieviest juridisku pienākumu pārtikas un dzērienu mazumtirdzniecības tirgus dalībniekiem piedāvāt vegāniskus produktus, Komisijai ir pilnvaras iesniegt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz LESD 114. pantu. Turklāt, ja iniciatīva ietekmētu kopējo lauksaimniecības politiku vai paredzētu īpašu pasākumu ieviešanu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, Komisijai ir pilnvaras iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, pamatojoties uz LESD 43. pantu.

| (5) | Tādējādi neviena iniciatīvas daļa acīmredzami nepārsniedz Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi neviena iniciatīvas daļa acīmredzami nepārsniedz Komisijas pilnvaras Līgumu īstenošanas vajadzībām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu.

| (6) | Šis secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties, ieskaitot atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes principam un saderību ar pamattiesībām. |
| --- | --- |

(6)

Šis secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties, ieskaitot atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes principam un saderību ar pamattiesībām.

| (7) | Organizatoru grupa ir pienācīgi pierādījusi, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(7)

Organizatoru grupa ir pienācīgi pierādījusi, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu.

| (8) | Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, nedz acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un tiesībām, kuras nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(8)

Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, nedz acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un tiesībām, kuras nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (9) | Tāpēc iniciatīva “Eiropas pilsoņu iniciatīva a par vegānisku uzturu” būtu jāreģistrē. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc iniciatīva “Eiropas pilsoņu iniciatīva a par vegānisku uzturu” būtu jāreģistrē.

| (10) | Secinājums, ka reģistrācijas nosacījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/788 6. panta 3. punktu ir izpildīti, nenozīmē to, ka Komisija jebkādā veidā apstiprina iniciatīvā minēto faktu pareizību; par iniciatīvas saturu atbild vienīgi iniciatīvas organizatoru grupa. Iniciatīvas saturs pauž tikai organizatoru grupas viedokli, un nekādā gadījumā nevar uzskatīt, ka tas atspoguļotu Komisijas viedokli, |
| --- | --- |

(10)

Secinājums, ka reģistrācijas nosacījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/788 6. panta 3. punktu ir izpildīti, nenozīmē to, ka Komisija jebkādā veidā apstiprina iniciatīvā minēto faktu pareizību; par iniciatīvas saturu atbild vienīgi iniciatīvas organizatoru grupa. Iniciatīvas saturs pauž tikai organizatoru grupas viedokli, un nekādā gadījumā nevar uzskatīt, ka tas atspoguļotu Komisijas viedokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu” reģistrē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts pilsoņu iniciatīvas “Eiropas pilsoņu iniciatīva par vegānisku uzturu” organizatoru grupai, ko kontaktpersonu statusā pārstāv Paola SGARBAZZINI un Nora PAGLIONICO.

Strasbūrā, 2022. gada 18. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas vietniece

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  OV L 130, 17.5.2019., 55. lpp.

1

---

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/77 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2054

(2022. gada 21. oktobris)

par neatrisinātajiem iebildumiem, kas saistīti ar biocīda “ Preventol A 12 TK 50” atļaujas piešķiršanas nosacījumiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7408)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 36. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2016. gada 29. novembrī uzņēmums Lanxess Deutschland GmbH (“pieteikuma iesniedzējs”) vairāku dalībvalstu, arī Francijas, Zviedrijas un Vācijas iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. pantu iesniedza pieteikumu uz biocīda “Preventol A 12 TK 50” (“biocīds”) vienlaicīgu savstarpēju atzīšanu. Šis biocīds, kura saturā aktīvā viela ir propikonazols, ir 7. produkta veida plēves konservants, ko rūpnieciski lietotāji izmanto ūdensbāzētu un šķīdinātājbāzētu krāsu un pārklājumu konservēšanai. Par pieteikuma izvērtēšanu atbildīgā dalībvalsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. panta 1. punktā, ir Nīderlande. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 29. novembrī uzņēmums Lanxess Deutschland GmbH (“pieteikuma iesniedzējs”) vairāku dalībvalstu, arī Francijas, Zviedrijas un Vācijas iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. pantu iesniedza pieteikumu uz biocīda “Preventol A 12 TK 50” (“biocīds”) vienlaicīgu savstarpēju atzīšanu. Šis biocīds, kura saturā aktīvā viela ir propikonazols, ir 7. produkta veida plēves konservants, ko rūpnieciski lietotāji izmanto ūdensbāzētu un šķīdinātājbāzētu krāsu un pārklājumu konservēšanai. Par pieteikuma izvērtēšanu atbildīgā dalībvalsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. panta 1. punktā, ir Nīderlande.

| (2) | 2020. gada 16. septembrī Vācija izskatīšanai koordinācijas grupā nodeva iebildumus, norādot, ka Nīderlandes noteiktie atļaujas nosacījumi nenodrošina šā biocīda atbilstību Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkta prasībām. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada 16. septembrī Vācija izskatīšanai koordinācijas grupā nodeva iebildumus, norādot, ka Nīderlandes noteiktie atļaujas nosacījumi nenodrošina šā biocīda atbilstību Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkta prasībām.

| (3) | 2020. gada 17. septembrī koordinācijas grupas sekretariāts aicināja citas attiecīgās dalībvalstis un pieteikuma iesniedzēju izskatīšanai nodotos jautājumus rakstiski komentēt. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza 2020. gada 29. septembrī. Izskatīšanai nodotos jautājumus koordinācijas grupa apsprieda 2020. gada 21. oktobrī, piedaloties pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 17. septembrī koordinācijas grupas sekretariāts aicināja citas attiecīgās dalībvalstis un pieteikuma iesniedzēju izskatīšanai nodotos jautājumus rakstiski komentēt. Pieteikuma iesniedzējs komentārus iesniedza 2020. gada 29. septembrī. Izskatīšanai nodotos jautājumus koordinācijas grupa apsprieda 2020. gada 21. oktobrī, piedaloties pieteikuma iesniedzējam.

| (4) | Vācija uzskata: riska mazināšanas pasākumus, kuri paredzēti ar biocīdu apstrādātu vai biocīdu saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanai tirgū, biocīda atļaujā var ietvert tikai tad, ja šie pasākumi minēti aktīvās vielas apstiprināšanas nosacījumos. Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/1609 (2) riska mazināšanas pasākumi, kuri vajadzīgi ar konkrēto biocīdu apstrādātu vai biocīdu saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanai tirgū, nav ietverti, tāpēc Vācija uzskata, ka Nīderlandes ierosinātos apstrādātu izstrādājumu laišanai tirgū paredzētos riska mazināšanas pasākumus biocīda atļaujā iekļaut nav iespējams. Vācija tātad uzskata: biocīda atļaujā no šā biocīda lietošanas izrietošu nepieņemamu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi pienācīgi traktēt nav iespējams, tāpēc šo biocīdu atļaut nevajadzētu. |
| --- | --- |

(4)

Vācija uzskata: riska mazināšanas pasākumus, kuri paredzēti ar biocīdu apstrādātu vai biocīdu saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanai tirgū, biocīda atļaujā var ietvert tikai tad, ja šie pasākumi minēti aktīvās vielas apstiprināšanas nosacījumos. Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/1609 (2) riska mazināšanas pasākumi, kuri vajadzīgi ar konkrēto biocīdu apstrādātu vai biocīdu saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanai tirgū, nav ietverti, tāpēc Vācija uzskata, ka Nīderlandes ierosinātos apstrādātu izstrādājumu laišanai tirgū paredzētos riska mazināšanas pasākumus biocīda atļaujā iekļaut nav iespējams. Vācija tātad uzskata: biocīda atļaujā no šā biocīda lietošanas izrietošu nepieņemamu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi pienācīgi traktēt nav iespējams, tāpēc šo biocīdu atļaut nevajadzētu.

| (5) | Koordinācijas grupa par Vācijas izteikto iebildumu nevienojās, tāpēc 2021. gada 16. decembrī Nīderlande uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punkta pamata neatrisinātos iebildumus nodeva izskatīšanai Komisijā. Ar to Komisijai tika iesniegts detalizēts izklāsts par jautājumiem, kuros dalībvalstis nebija spējušas vienoties, kā arī domstarpību iemeslus. Šis izklāsts tika pārsūtīts arī attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(5)

Koordinācijas grupa par Vācijas izteikto iebildumu nevienojās, tāpēc 2021. gada 16. decembrī Nīderlande uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punkta pamata neatrisinātos iebildumus nodeva izskatīšanai Komisijā. Ar to Komisijai tika iesniegts detalizēts izklāsts par jautājumiem, kuros dalībvalstis nebija spējušas vienoties, kā arī domstarpību iemeslus. Šis izklāsts tika pārsūtīts arī attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punkts par vienu no atļaujas piešķiršanas noteikumiem paredz, ka saskaņā ar vispārīgajiem biocīdu dokumentācijas novērtēšanas principiem, kas noteikti minētās regulas VI pielikumā, ir noteikts, ka ne pašam biocīdam, ne arī tā atliekām nav nepieņemamas ietekmes uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punkts par vienu no atļaujas piešķiršanas noteikumiem paredz, ka saskaņā ar vispārīgajiem biocīdu dokumentācijas novērtēšanas principiem, kas noteikti minētās regulas VI pielikumā, ir noteikts, ka ne pašam biocīdam, ne arī tā atliekām nav nepieņemamas ietekmes uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 2. punkta b) apakšpunkts paredz: vērtējot, vai biocīds atbilst tā paša panta 1. punkta b) apakšpunkta kritērijiem, jāņem vērā, kādā veidā ar biocīdu apstrādātos vai to saturošos apstrādātos izstrādājumus var lietot. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 2. punkta b) apakšpunkts paredz: vērtējot, vai biocīds atbilst tā paša panta 1. punkta b) apakšpunkta kritērijiem, jāņem vērā, kādā veidā ar biocīdu apstrādātos vai to saturošos apstrādātos izstrādājumus var lietot.

| (8) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 2. punkts paredz, ka apstrādātu izstrādājumu tirgū laiž tikai tad, ja visas tā biocīda saturā esošās aktīvās vielas, ar ko šāds izstrādājums apstrādāts vai ko tas satur, attiecībā uz relevanto produkta veidu un lietojumu ir iekļautas sarakstā, kurš izstrādāts saskaņā ar minētās regulas 9. panta 2. punktu, vai minētās regulas I pielikumā, un ja ir apmierināti visi tajā konkretizētie nosacījumi vai ierobežojumi. Nīderlande secināja, ka biocīda lietošanai būtu tāda nepieņemama ietekme uz cilvēka veselību un vidi, kuras dēļ biocīda atļaujā jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, kas skar ar biocīdu apstrādātu vai to saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanu tirgū un lietošanu. Īstenošanas regulas (ES) 2015/1609 nosacījumu vidū nav īpašu riska mazināšanas pasākumu, kas reglamentētu ar propikonazolu apstrādātu vai to saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanu tirgū, un minētā īstenošanas regula dalībvalstu kompetentajām iestādēm nesniedz iespēju atļaujā, kas attiecas uz 7. produkta veidam piederīgu un propikonazolu saturošu biocīdu noteikt riska mazināšanas pasākumus, kas būtu vajadzīgi, lai novērstu tos apzinātos nepieņemamos riskus cilvēka veselībai un videi, ko rada ar konkrēto biocīdu apstrādāti vai to saturoši apstrādāti izstrādājumi. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 2. punkts paredz, ka apstrādātu izstrādājumu tirgū laiž tikai tad, ja visas tā biocīda saturā esošās aktīvās vielas, ar ko šāds izstrādājums apstrādāts vai ko tas satur, attiecībā uz relevanto produkta veidu un lietojumu ir iekļautas sarakstā, kurš izstrādāts saskaņā ar minētās regulas 9. panta 2. punktu, vai minētās regulas I pielikumā, un ja ir apmierināti visi tajā konkretizētie nosacījumi vai ierobežojumi. Nīderlande secināja, ka biocīda lietošanai būtu tāda nepieņemama ietekme uz cilvēka veselību un vidi, kuras dēļ biocīda atļaujā jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, kas skar ar biocīdu apstrādātu vai to saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanu tirgū un lietošanu. Īstenošanas regulas (ES) 2015/1609 nosacījumu vidū nav īpašu riska mazināšanas pasākumu, kas reglamentētu ar propikonazolu apstrādātu vai to saturošu apstrādātu izstrādājumu laišanu tirgū, un minētā īstenošanas regula dalībvalstu kompetentajām iestādēm nesniedz iespēju atļaujā, kas attiecas uz 7. produkta veidam piederīgu un propikonazolu saturošu biocīdu noteikt riska mazināšanas pasākumus, kas būtu vajadzīgi, lai novērstu tos apzinātos nepieņemamos riskus cilvēka veselībai un videi, ko rada ar konkrēto biocīdu apstrādāti vai to saturoši apstrādāti izstrādājumi.

| (9) | Rūpīgi izskatījusi visu šo informāciju, Komisija secina, ka Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punkta nosacījumu izpildi attiecībā uz šo biocīdu nav iespējams nodrošināt tādā veidā, lai biocīdu lietošanu apstrādātajos izstrādājumos saistītu ar nosacījumiem, bet neradītu saistības personām, kas šos biocīdus saturošus apstrādātus izstrādājumus laiž tirgū. Tomēr vajadzīgie nosacījumi vai ierobežojumi, kas, ņemot vērā to, kādā veidā ar šo biocīdu apstrādātus vai to saturošus apstrādātus izstrādājumus iespējams lietot, nodrošinātu biocīda drošu lietošanu, Īstenošanas regulā (ES) 2015/1609 nav noteikti, un biocīda atļaujā tos noteikt nav iespējams, tātad biocīda lietošana apstrādātajos izstrādājumos nepieņemami ietekmētu cilvēka veselību un vidi. |
| --- | --- |

(9)

Rūpīgi izskatījusi visu šo informāciju, Komisija secina, ka Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punkta nosacījumu izpildi attiecībā uz šo biocīdu nav iespējams nodrošināt tādā veidā, lai biocīdu lietošanu apstrādātajos izstrādājumos saistītu ar nosacījumiem, bet neradītu saistības personām, kas šos biocīdus saturošus apstrādātus izstrādājumus laiž tirgū. Tomēr vajadzīgie nosacījumi vai ierobežojumi, kas, ņemot vērā to, kādā veidā ar šo biocīdu apstrādātus vai to saturošus apstrādātus izstrādājumus iespējams lietot, nodrošinātu biocīda drošu lietošanu, Īstenošanas regulā (ES) 2015/1609 nav noteikti, un biocīda atļaujā tos noteikt nav iespējams, tātad biocīda lietošana apstrādātajos izstrādājumos nepieņemami ietekmētu cilvēka veselību un vidi.

| (10) | Tāpēc Komisija uzskata: drošu biocīda lietošanu apstrādātos izstrādājumos nav iespējams nodrošināt tikai ar nosacījumiem, kas reglamentē biocīdu lietošanu apstrādātajos izstrādājumos, vienlaikus neradot saistības personām, kuras apstrādātos izstrādājumus laiž tirgū, tāpēc šis biocīds neatbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punkta nosacījumam. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Komisija uzskata: drošu biocīda lietošanu apstrādātos izstrādājumos nav iespējams nodrošināt tikai ar nosacījumiem, kas reglamentē biocīdu lietošanu apstrādātajos izstrādājumos, vienlaikus neradot saistības personām, kuras apstrādātos izstrādājumus laiž tirgū, tāpēc šis biocīds neatbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punkta nosacījumam.

| (11) | 2022. gada 21. jūnijā Komisija pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 2. punktu deva iespēju sniegt rakstiskus komentārus. 2022. gada 18. jūlijā pieteikuma iesniedzējs iesniedza rakstiskus komentārus, ko Komisija ir ņēmusi vērā. |
| --- | --- |

(11)

2022. gada 21. jūnijā Komisija pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 2. punktu deva iespēju sniegt rakstiskus komentārus. 2022. gada 18. jūlijā pieteikuma iesniedzējs iesniedza rakstiskus komentārus, ko Komisija ir ņēmusi vērā.

| (12) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ņemot vērā, ka drošu biocīda lietošanu apstrādātos izstrādājumus nav iespējams nodrošināt, vien biocīdu lietošanu apstrādātajos izstrādājumos reglamentējot ar nosacījumiem, Biocīdu reģistrā ar lietas numuru BC-HH028132-58 apzīmētais biocīds neatbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punkta nosacījumiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1609 (2015. gada 24. septembris), ar ko propikonazolu apstiprina par 7. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (OV L 249, 25.9.2015., 17. lpp.).

2

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 25.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/80

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

ANO Noteikumi Nr. 147 – Vienoti noteikumi par lauksaimniecības transportlīdzekļu sastāvu mehāniskās sakabes sastāvdaļu apstiprināšanu [2022/2055]

Spēkā stāšanās datums: 2019. gada 2. janvāris

Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentisks un juridiski saistošs teksts ir: ECE/TRANS/WP.29/2018/69.

Saturs

Noteikumi

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vispārīgās prasības mehāniskajām sakabes ierīcēm vai sastāvdaļām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ar mehānisku sakabes ierīci vai sastāvdaļu aprīkota transportlīdzekļa apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgas prasības ar mehānisku sakabes ierīci vai sastāvdaļu aprīkotiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

6.

| 7. | Marķējumi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mehāniskas sakabes ierīces vai sastāvdaļas, vai transportlīdzekļa pārveidojumi un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas atbilstības procedūras |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

13.

Pielikumi

| 1. | Paziņojums par ierīcēm un sastāvdaļām |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paziņojums par transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma piemērs |
| --- | --- |

3.

| 4. | Raksturojošo lielumu marķējuma izkārtojuma piemēri |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasības T, R un S kategorijas transportlīdzekļu mehāniskajām sakabes ierīcēm vai sastāvdaļām |
| --- | --- |

5.

| 6. | T, R un S kategorijas transportlīdzekļu mehānisko sakabes ierīču vai sastāvdaļu testēšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | Uzstādīšana un īpašās prasības |
| --- | --- |

7.

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šie noteikumi nosaka prasības, kurām jāatbilst mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām, lai tās starptautiski uzskatītu par savstarpēji savietojamām un apmaināmām. |
| --- | --- |

1.1.

Šie noteikumi nosaka prasības, kurām jāatbilst mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām, lai tās starptautiski uzskatītu par savstarpēji savietojamām un apmaināmām.

| 1.2. | Šos noteikumus piemēro ierīcēm un sastāvdaļām, kas paredzētas T, R vai S kategorijas (1) transportlīdzekļiem (lauksaimniecības transportlīdzekļi), kuri paredzēti transportlīdzekļu sastāva (2) veidošanai. |
| --- | --- |

1.2.

Šos noteikumus piemēro ierīcēm un sastāvdaļām, kas paredzētas T, R vai S kategorijas (1

2

| 1.3. | Šos noteikumus piemēro: |
| --- | --- |

1.3.

Šos noteikumus piemēro:

| 1.3.1. | standarta ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.2. punktā; |
| --- | --- |

1.3.1.

standarta ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.2. punktā;

| 1.3.2. | nestandarta ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.3. punktā; |
| --- | --- |

1.3.2.

nestandarta ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.3. punktā;

| 1.3.3. | citām nestandarta ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.4. punktā. |
| --- | --- |

1.3.3.

citām nestandarta ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.4. punktā.

| 1.4. | Šos noteikumus nepiemēro motorizētiem iekrāvējiem (trīspunktu uzkarināma iekārta) vai velkošo transportlīdzekļu apakšējā savienojuma stiepņiem un to savienojumiem ar velkamo transportlīdzekli. |
| --- | --- |

1.4.

Šos noteikumus nepiemēro motorizētiem iekrāvējiem (trīspunktu uzkarināma iekārta) vai velkošo transportlīdzekļu apakšējā savienojuma stiepņiem un to savienojumiem ar velkamo transportlīdzekli.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas” ir visas tās daļas uz mehāniskā transportlīdzekļa un piekabes rāmja, virsbūves nesošajām daļām un šasijas, ar kuru palīdzību tie ir savienoti, veidojot transportlīdzekļu sastāvu vai posmainus transportlīdzekļus. Tās ietver nenoņemamas, kustināmas vai noņemamas daļas mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas piestiprināšanai vai darbināšanai. |
| --- | --- |

2.1.

“Mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas

| 2.1.1. | Automātiskas sakabināšanās prasība ir izpildīta, ja velkošā transportlīdzekļa braukšana atpakaļgaitā pret piekabi ir pietiekama, lai sakabe pilnībā saslēgtos, lai tā automātiski bloķētos un lai bez jebkādas ārējas iejaukšanās notiktu sakabes ierīču pareizas saslēgšanās indikācija. |
| --- | --- |

2.1.1.

Automātiskas sakabināšanās prasība ir izpildīta, ja velkošā transportlīdzekļa braukšana atpakaļgaitā pret piekabi ir pietiekama, lai sakabe pilnībā saslēgtos, lai tā automātiski bloķētos un lai bez jebkādas ārējas iejaukšanās notiktu sakabes ierīču pareizas saslēgšanās indikācija.

| 2.2. | “Standarta mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas” atbilst standarta izmēriem un raksturojošajiem lielumiem, kas doti šajos noteikumos. Neatkarīgi no ražotāja tās ir savstarpēji apmaināmas savas klases ietvaros attiecībā uz montāžas izmēriem un var būt savienotas ar attiecīgas klases standarta mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām saskaņā ar 5. pielikuma 2. tabulu. |
| --- | --- |

2.2.

“Standarta mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas

| 2.3. | “Nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas” ne visos aspektos atbilst šajos noteikumos dotajiem standarta izmēriem un raksturojošajiem lielumiem, bet var tikt savienotas ar attiecīgas klases standarta sakabes ierīcēm un sastāvdaļām. |
| --- | --- |

2.3.

“Nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas

| 2.4. | “Citas nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas” neatbilst šajos noteikumos dotajiem standarta izmēriem un raksturojošajiem lielumiem un nevar tikt savienotas ar standarta sakabes ierīcēm un sastāvdaļām. Tās ietver, piemēram, ierīces, kas neatbilst nevienai no 2.6. punktā uzskaitītajām a līdz r klasēm, bet atbilst esošiem nacionālajiem un starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

2.4.

“Citas nestandarta mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas

| 2.5. | Vilkšanas rāmji drīkst saturēt vairāk nekā vienu sastāvdaļu un var būt ātri regulējami augstumā vai regulējami ar tapām.
  Šie noteikumi attiecas uz vilkšanas rāmjiem, kas ir atsevišķas vienības un nav velkošā transportlīdzekļa struktūras daļa. |
| --- | --- |

2.5.

Vilkšanas rāmji drīkst saturēt vairāk nekā vienu sastāvdaļu un var būt ātri regulējami augstumā vai regulējami ar tapām.

Šie noteikumi attiecas uz vilkšanas rāmjiem, kas ir atsevišķas vienības un nav velkošā transportlīdzekļa struktūras daļa.

| 2.6. | Mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas klasificē pēc tipa šādi:







  2.6.1. | a80 klase | Sakabes lodgalva 80 un fiksācijas plāksne, kas uz velkošā transportlīdzekļa satur sfērisku ierīci un balsteņus savienošanai ar piekabi, izmantojot sfērisku sakabes galvu 80 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.2. | b80 klase | Sakabes galvai 80 ir sfērisks 80 mm dobums, tā piestiprināta piekabes jūgstienim savienošanai ar sakabes lodgalvu 80. |
| 2.6.3. | c40 klase | Skavas veida sakabe ar jūgstieni, ko veido pirksts (30–38 mm diametrā), žoklis un automātisks vai neautomātisks aizvēršanas un bloķēšanas pirksts uz velkošā transportlīdzekļa, savienošanai ar piekabi, izmantojot sakabes gredzenu |
| 2.6.4. | d40-1 klase | Jūgstieņa cilpas 40 ar cilindrisku atveri, kas piemērota pirkstam (30–38 mm diametrā), un ar 30,5 mm nominālo biezumu, montētas uz piekabju jūgstieņa savienošanai ar skavas veida sakabēm |
| 2.6.5. | d40-2 klase | Jūgstieņa cilpas 40 ar cilindrisku atveri, kas piemērota pirkstam (30–38 mm diametrā), un ar 42 mm nominālo biezumu, montētas uz piekabju jūgstieņa savienošanai ar skavas veida sakabēm |
| 2.6.6. | d50 klase | Toroidāla jūgstieņa cilpa ar 50 mm atveri, montēta uz piekabes jūgstieņiem savienošanai ar vilkšanas āķi (g klase) vai smailes veida sakabi (h klase) |
| 2.6.6.1. | d50-1 klase | Toroidāla jūgstieņa cilpa ar 50 mm atveri un 30 mm nominālo šķērsgriezuma diametru, montēta uz piekabes jūgstieņiem savienošanai ar vilkšanas āķi (g klase) vai smailes veida sakabi (h klase) |
| 2.6.6.2. | d50-2 klase | Toroidāla jūgstieņa cilpa ar 50 mm atveri un 41 mm maksimālo šķērsgriezuma diametru, montēta uz piekabes jūgstieņiem savienošanai ar vilkšanas āķi (g klase) |
| 2.6.7. | e klase | Nestandarta jūgstieņi, kas satur dakšveida un citādus jūgstieņus, inerces ierīces un līdzīgas aprīkojuma daļas, kas montētas velkamā transportlīdzekļa priekšā vai uz transportlīdzekļa šasijas, kuri ir piemēroti savienošanai ar velkošo transportlīdzekli, izmantojot sakabes gredzenus. Jūgstieņa cilpas, sfēras formas sakabes galvas vai līdzīgas sakabes ierīces.
  Jūgstieņi var būt svārstsviras veida, lai brīvi kustētos vertikālā plaknē un nenestu nekādu vertikālu slodzi, vai nekustīgi nostiprināti vertikālā plaknē, lai nestu vertikālu slodzi (stingrie jūgstieņi). Stingrie jūgstieņi var būt pilnībā stingri vai atsperoti, vai regulējami (piem., hidrauliski).
  Jūgstieņi var saturēt vairāk nekā vienu sastāvdaļu un var būt regulējami vai liekti. |
| 2.6.8. | f klase | Nestandarta sakabes rāmji, kas satur visas sastāvdaļas un ierīces, kas atrodas starp tādām sakabes ierīcēm kā skavas veida sakabe, lodgalvas sakabe u.c. un velkošā transportlīdzekļa aizmuguri (piemēram, transmisiju, nesošo virsbūvi vai šasiju) |
| 2.6.9. | g klase | Vilkšanas āķi ar fiksācijas plāksni un nolaišanas ierīci, ko darbina ārējs enerģijas avots, attālinātai sakabināšanai un atkabināšanai, lai savienotu ar piekabi, izmantojot vilkšanas gredzenus vai vilkšanas cilpas |
| 2.6.10. | h klase | Smailes veida sakabes ar fiksācijas plāksni, kuras ir savienotas ar piekabi, izmantojot vilkšanas gredzenus vai jūgstieņa cilpas |
| 2.6.11. | i klase | Sakabes jūgstieņa savienošanai ar velkošo transportlīdzekli, kuras nerotē ap garenasi |
| 2.6.12. | j klase | Jūgstieņa cilpas, kas montētas uz piekabes jūgstieņiem, savienošanai ar velkošā transportlīdzekļa jūgstieni (i klase) |
| 2.6.13. | q klase | Skavas veida jūgstieņa sakabes, kuras nerotē ap garenasi |
| 2.6.14. | r klase | Jūgstieņa cilpa, kas rotē ap garenasi, kurai ir apaļš šķērsgriezums un kura montēta uz piekabju jūgstieņa savienošanai ar nerotējošām skavas veida sakabēm (q klase) |
| 2.6.15. | s klase | Sakabes ierīces un sastāvdaļas, kas neatbilst a–r klasei un kam ir īpašs lietojums, un kuras parasti reglamentē esoši nacionālie un starptautiskie standarti (savdabīgas dažās valstīs) |

2.6.

Mehāniskās sakabes ierīces un sastāvdaļas klasificē pēc tipa šādi:

2.6.1.

a80 klase

Sakabes lodgalva 80 un fiksācijas plāksne, kas uz velkošā transportlīdzekļa satur sfērisku ierīci un balsteņus savienošanai ar piekabi, izmantojot sfērisku sakabes galvu 80

2.6.2.

b80 klase

Sakabes galvai 80 ir sfērisks 80 mm dobums, tā piestiprināta piekabes jūgstienim savienošanai ar sakabes lodgalvu 80.

2.6.3.

c40 klase

Skavas veida sakabe ar jūgstieni, ko veido pirksts (30–38 mm diametrā), žoklis un automātisks vai neautomātisks aizvēršanas un bloķēšanas pirksts uz velkošā transportlīdzekļa, savienošanai ar piekabi, izmantojot sakabes gredzenu

2.6.4.

d40-1 klase

Jūgstieņa cilpas 40 ar cilindrisku atveri, kas piemērota pirkstam (30–38 mm diametrā), un ar 30,5 mm nominālo biezumu, montētas uz piekabju jūgstieņa savienošanai ar skavas veida sakabēm

2.6.5.

d40-2 klase

Jūgstieņa cilpas 40 ar cilindrisku atveri, kas piemērota pirkstam (30–38 mm diametrā), un ar 42 mm nominālo biezumu, montētas uz piekabju jūgstieņa savienošanai ar skavas veida sakabēm

2.6.6.

d50 klase

Toroidāla jūgstieņa cilpa ar 50 mm atveri, montēta uz piekabes jūgstieņiem savienošanai ar vilkšanas āķi (g klase) vai smailes veida sakabi (h klase)

2.6.6.1.

d50-1 klase

Toroidāla jūgstieņa cilpa ar 50 mm atveri un 30 mm nominālo šķērsgriezuma diametru, montēta uz piekabes jūgstieņiem savienošanai ar vilkšanas āķi (g klase) vai smailes veida sakabi (h klase)

2.6.6.2.

d50-2 klase

Toroidāla jūgstieņa cilpa ar 50 mm atveri un 41 mm maksimālo šķērsgriezuma diametru, montēta uz piekabes jūgstieņiem savienošanai ar vilkšanas āķi (g klase)

2.6.7.

e klase

Nestandarta jūgstieņi, kas satur dakšveida un citādus jūgstieņus, inerces ierīces un līdzīgas aprīkojuma daļas, kas montētas velkamā transportlīdzekļa priekšā vai uz transportlīdzekļa šasijas, kuri ir piemēroti savienošanai ar velkošo transportlīdzekli, izmantojot sakabes gredzenus. Jūgstieņa cilpas, sfēras formas sakabes galvas vai līdzīgas sakabes ierīces.

Jūgstieņi var būt svārstsviras veida, lai brīvi kustētos vertikālā plaknē un nenestu nekādu vertikālu slodzi, vai nekustīgi nostiprināti vertikālā plaknē, lai nestu vertikālu slodzi (stingrie jūgstieņi). Stingrie jūgstieņi var būt pilnībā stingri vai atsperoti, vai regulējami (piem., hidrauliski).

Jūgstieņi var saturēt vairāk nekā vienu sastāvdaļu un var būt regulējami vai liekti.

2.6.8.

f klase

Nestandarta sakabes rāmji, kas satur visas sastāvdaļas un ierīces, kas atrodas starp tādām sakabes ierīcēm kā skavas veida sakabe, lodgalvas sakabe u.c. un velkošā transportlīdzekļa aizmuguri (piemēram, transmisiju, nesošo virsbūvi vai šasiju)

2.6.9.

g klase

Vilkšanas āķi ar fiksācijas plāksni un nolaišanas ierīci, ko darbina ārējs enerģijas avots, attālinātai sakabināšanai un atkabināšanai, lai savienotu ar piekabi, izmantojot vilkšanas gredzenus vai vilkšanas cilpas

2.6.10.

h klase

Smailes veida sakabes ar fiksācijas plāksni, kuras ir savienotas ar piekabi, izmantojot vilkšanas gredzenus vai jūgstieņa cilpas

2.6.11.

i klase

Sakabes jūgstieņa savienošanai ar velkošo transportlīdzekli, kuras nerotē ap garenasi

2.6.12.

j klase

Jūgstieņa cilpas, kas montētas uz piekabes jūgstieņiem, savienošanai ar velkošā transportlīdzekļa jūgstieni (i klase)

2.6.13.

q klase

Skavas veida jūgstieņa sakabes, kuras nerotē ap garenasi

2.6.14.

r klase

Jūgstieņa cilpa, kas rotē ap garenasi, kurai ir apaļš šķērsgriezums un kura montēta uz piekabju jūgstieņa savienošanai ar nerotējošām skavas veida sakabēm (q klase)

2.6.15.

s klase

Sakabes ierīces un sastāvdaļas, kas neatbilst a–r klasei un kam ir īpašs lietojums, un kuras parasti reglamentē esoši nacionālie un starptautiskie standarti (savdabīgas dažās valstīs)

| 2.7. | “Tālvadības sistēmas”
  ir ierīces un sastāvdaļas, kas iespējo sakabes ierīces darbināšanu no transportlīdzekļa sāniem vai kabīnes. |
| --- | --- |

2.7.

“Tālvadības sistēmas”

| 2.8. | “Attālināti indikatori”
  ir ierīces un sastāvdaļas, kas norāda uz to, ka savienošanās ir notikusi un ka bloķēšanas ierīces ir saslēgušās. |
| --- | --- |

2.8.

“Attālināti indikatori”

| 2.9. | “Sakabes ierīces vai sastāvdaļas tips” ir ierīce vai sastāvdaļa, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā: |
| --- | --- |

2.9.

“Sakabes ierīces vai sastāvdaļas tips

| 2.9.1. | ražotāja vai piegādātāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

2.9.1.

ražotāja vai piegādātāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| 2.9.2. | sakabes klase, kā definēts 2.6. punktā; |
| --- | --- |

2.9.2.

sakabes klase, kā definēts 2.6. punktā;

| 2.9.3. | ārējā forma, galvenie izmēri vai būtiskas konstrukcijas atšķirības, tostarp izmantotie materiāli un |
| --- | --- |

2.9.3.

ārējā forma, galvenie izmēri vai būtiskas konstrukcijas atšķirības, tostarp izmantotie materiāli un

| 2.9.4. | raksturojošie lielumi D, Dc, S, Av un V, kā definēts 2.10. punktā. |
| --- | --- |

2.9.4.

raksturojošie lielumi D, Dc, S, Av

| 2.10. | Raksturojošos lielumus D, Dc, S, Av un V nosaka vai aprēķina šādi. |
| --- | --- |

2.10.

Raksturojošos lielumus D, Dc, S, Av

| 2.10.1. | Lielums D vai Dc ir horizontālo spēku teorētiskais atsauces lielums velkošajā transportlīdzeklī un piekabē, un to izmanto par horizontālo slodžu bāzi dinamiskajos testos.
  Mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām, kas nav konstruētas izturēt vertikālas slodzes, vērtība ir:





  Stingrā jūgstieņa piekabju mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.12. punktā, vērtība ir:





  kur:






  T | ir velkošā transportlīdzekļa tehniski pieļaujamā maksimālā masa, izteikta tonnās. Attiecīgā gadījumā tā ietver arī stingrā jūgstieņa piekabes radīto vertikālo slodzi (3). |
| --- | --- | --- |
| R | ir piekabes ar jūgstieni, kas var kustēties vertikālā plaknē, vai puspiekabes tehniski pieļaujamā maksimālā masa, izteikta tonnās3; |
| C | ir masa, izteikta tonnās, ar kādu stingrā jūgstieņa piekabes, kas definēta 2.12. punktā, ass vai asis iedarbojas uz zemi, kad tā ir savienota ar velkošo transportlīdzekli un noslogota līdz tehniski pieļaujamai maksimālai masai2; |
| g | ir gravitācijas izraisītais paātrinājums (pieņemts, ka tas ir 9,81 m/s2); |
| S | ir definēts 2.10.2. punktā. |

2.10.1.

Lielums D vai Dc ir horizontālo spēku teorētiskais atsauces lielums velkošajā transportlīdzeklī un piekabē, un to izmanto par horizontālo slodžu bāzi dinamiskajos testos.

Mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām, kas nav konstruētas izturēt vertikālas slodzes, vērtība ir:

Formula

Stingrā jūgstieņa piekabju mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām, kas definētas 2.12. punktā, vērtība ir:

Formula

kur:

T

ir velkošā transportlīdzekļa tehniski pieļaujamā maksimālā masa, izteikta tonnās. Attiecīgā gadījumā tā ietver arī stingrā jūgstieņa piekabes radīto vertikālo slodzi (3).

3

R

ir piekabes ar jūgstieni, kas var kustēties vertikālā plaknē, vai puspiekabes tehniski pieļaujamā maksimālā masa, izteikta tonnās3;

3

C

ir masa, izteikta tonnās, ar kādu stingrā jūgstieņa piekabes, kas definēta 2.12. punktā, ass vai asis iedarbojas uz zemi, kad tā ir savienota ar velkošo transportlīdzekli un noslogota līdz tehniski pieļaujamai maksimālai masai2;

2

g

ir gravitācijas izraisītais paātrinājums (pieņemts, ka tas ir 9,81 m/s2);

2

S

ir definēts 2.10.2. punktā.

| 2.10.2. | S vērtība ir daļa no tehniski pieļaujamās maksimālās masas3, izteiktas kilogramos, ar kādu stingrā jūgstieņa piekabe, kas definēta 2.12. punktā, statiskos apstākļos vertikāli iedarbojas uz sakabes ierīci. |
| --- | --- |

2.10.2.

S vērtība ir daļa no tehniski pieļaujamās maksimālās masas3

| 2.10.3. | Svārstsviras veida jūgstieņa gadījumā Av vērtība ir maksimālā pieļaujamā masa, izteikta tonnās, uz vadāmo asi. |
| --- | --- |

2.10.3.

Svārstsviras veida jūgstieņa gadījumā Av vērtība ir maksimālā pieļaujamā masa, izteikta tonnās, uz vadāmo asi.

| 2.10.4. | V vērtība ir spēka, ar kādu stingrā jūgstieņa piekabe, kuras tehniski pieļaujamā maksimālā masa ir lielāka nekā 3,5 tonnas, iedarbojas uz sakabi, amplitūdas teorētiskā atsauces vērtība. V vērtību izmanto par bāzi vertikālajiem spēkiem dinamiskajos testos. |
| --- | --- |

2.10.4.

V vērtība ir spēka, ar kādu stingrā jūgstieņa piekabe, kuras tehniski pieļaujamā maksimālā masa ir lielāka nekā 3,5 tonnas, iedarbojas uz sakabi, amplitūdas teorētiskā atsauces vērtība. V vērtību izmanto par bāzi vertikālajiem spēkiem dinamiskajos testos.

Formula

| 2.11. | Šo noteikumu 6. pielikumā lietotie simboli un definīcijas:







  Av | = | svārstsviras veida jūgstieņa gadījumā – maksimālā pieļaujamā masa, izteikta tonnās, uz vadāmo asi; |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | stingrā jūgstieņa piekabes masa, izteikta tonnās– sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu; |
| D | = | D vērtība, izteikta kN – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu; |
| Dc | = | Dc vērtība, izteikta kN, stingrā jūgstieņa piekabēm – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu; |
| R | = | velkamā transportlīdzekļa masa, izteikta tonnās – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu; |
| T | = | velkošā transportlīdzekļa masa, izteikta tonnās – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu; |
| Fs | = | statiskais cēlējspēks, kN; |
| Fh | = | testa spēka horizontālā komponente transportlīdzekļa garenass virzienā, kN; |
| Fv | = | testa spēka vertikālā komponente, kN; |
| S | = | statiskā vertikālā masa, kg; |
| V | = | V vērtība, izteikta kN – sk. šo noteikumu 2.10.4. punktu; |
| g | = | paātrinājums gravitācijas ietekmē, pieņemts 9,81 m/s2; |
| vmax | = | vmax ir maksimālais projektētais ātrums, kādam sakabes ierīce, resp., transportlīdzeklis, ir testēts un apstiprināts attiecībā uz šiem noteikumiem. |

2.11.

Šo noteikumu 6. pielikumā lietotie simboli un definīcijas:

Av

=

svārstsviras veida jūgstieņa gadījumā – maksimālā pieļaujamā masa, izteikta tonnās, uz vadāmo asi;

C

=

stingrā jūgstieņa piekabes masa, izteikta tonnās– sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu;

D

=

D vērtība, izteikta kN – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu;

Dc

=

Dc vērtība, izteikta kN, stingrā jūgstieņa piekabēm – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu;

c

R

=

velkamā transportlīdzekļa masa, izteikta tonnās – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu;

T

=

velkošā transportlīdzekļa masa, izteikta tonnās – sk. šo noteikumu 2.10.1. punktu;

Fs

=

statiskais cēlējspēks, kN;

Fh

=

testa spēka horizontālā komponente transportlīdzekļa garenass virzienā, kN;

Fv

=

testa spēka vertikālā komponente, kN;

S

=

statiskā vertikālā masa, kg;

V

=

V vērtība, izteikta kN – sk. šo noteikumu 2.10.4. punktu;

g

=

paātrinājums gravitācijas ietekmē, pieņemts 9,81 m/s2;

vmax

max

=

vmax ir maksimālais projektētais ātrums, kādam sakabes ierīce, resp., transportlīdzeklis, ir testēts un apstiprināts attiecībā uz šiem noteikumiem.

max

Indeksi:

| O | = | maksimālais testa spēks; |
| --- | --- | --- |
| U | = | minimālais testa spēks; |
| s | = | statisks spēks; |
| h | = | horizontāli; |
| p | = | pulsējošs; |
| res | = | rezultējošs; |
| v | = | vertikāli; |
| w | = | mainīgs spēks. |

O

=

maksimālais testa spēks;

U

=

minimālais testa spēks;

s

=

statisks spēks;

h

=

horizontāli;

p

=

pulsējošs;

res

=

rezultējošs;

v

=

vertikāli;

w

=

mainīgs spēks.

| 2.12. | “Stingrā jūgstieņa piekabe” ir velkams transportlīdzeklis ar vienu asi vai asu grupu, ar jūgstieni, kas nevar rotēt attiecībā pret transportlīdzekli vai balstiekārtas esības dēļ (piemēram) var rotēt tikai ierobežotā apjomā ap vienu asi – paralēli ceļa virsmai un perpendikulāri kustības virzienam, – un tādēļ spēj pārnest vertikālus spēkus uz velkošo transportlīdzekli. Daļu šādas piekabes masas uzņem velkošais transportlīdzeklis. Hidrauliski regulējamu posmainu jūgstieni uzskata par stingru jūgstieni (4). |
| --- | --- |

2.12.

“Stingrā jūgstieņa piekabe

4

| 2.13. | “Pilnīga mehāniskā saslēgšanās” ir tāda ierīces un tās sastāvdaļu konstrukcija un ģeometrija, ka tā neatvērsies un neatvienosies jebkādu spēku vai spēku komponenšu ietekmē, kādiem tā tiek pakļauta normālas ekspluatācijas vai testēšanas laikā. |
| --- | --- |

2.13.

“Pilnīga mehāniskā saslēgšanās

| 2.14. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā struktūra, izmēri, forma un materiāli vietās, kur piestiprina mehānisko sakabes ierīci vai sastāvdaļu. Tas attiecas gan uz velkošo transportlīdzekli, gan uz piekabi. |
| --- | --- |

2.14.

“Transportlīdzekļa tips

3.   MEHĀNISKĀS SAKABES IERĪCES VAI SASTĀVDAĻAS APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Katra mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno šādu informāciju, piemēram, izmantojot 1. pielikumā doto paziņojuma veidlapu: |
| --- | --- |

3.2.

Katra mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno šādu informāciju, piemēram, izmantojot 1. pielikumā doto paziņojuma veidlapu:

| 3.2.1. | detalizētas ziņas par ražotāja vai piegādātāja visiem tirdzniecības nosaukumiem vai preču zīmēm, ko piešķir sakabes ierīcei vai sastāvdaļai; |
| --- | --- |

3.2.1.

detalizētas ziņas par ražotāja vai piegādātāja visiem tirdzniecības nosaukumiem vai preču zīmēm, ko piešķir sakabes ierīcei vai sastāvdaļai;

| 3.2.2. | rasējumus, kuri ir pietiekami detalizēti, lai aprakstītu ierīci vai sastāvdaļu, un kuros ir norādīts, kā to uzstāda transportlīdzeklī; rasējumos norāda apstiprinājuma numura un cita 7. punktā noteiktā marķējuma novietojumu un vietu; |
| --- | --- |

3.2.2.

rasējumus, kuri ir pietiekami detalizēti, lai aprakstītu ierīci vai sastāvdaļu, un kuros ir norādīts, kā to uzstāda transportlīdzeklī; rasējumos norāda apstiprinājuma numura un cita 7. punktā noteiktā marķējuma novietojumu un vietu;

| 3.2.3. | paziņojumu par piemērojamajām D, Dc, S, Av un V vērtībām, kā noteikts 2.10. punktā. |
| --- | --- |

3.2.3.

paziņojumu par piemērojamajām D, Dc

v

| 3.2.3.1. | Sakabes ierīču raksturojošajiem lielumiem ir jābūt vismaz vienādiem ar tādiem, ko piemēro velkošā transportlīdzekļa, piekabes un sastāva maksimālajai pieļaujamajai masai; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Sakabes ierīču raksturojošajiem lielumiem ir jābūt vismaz vienādiem ar tādiem, ko piemēro velkošā transportlīdzekļa, piekabes un sastāva maksimālajai pieļaujamajai masai;

| 3.2.4. | ierīces vai sastāvdaļas detalizētu tehnisko aprakstu, norādot, jo īpaši, tipu un izmantotos materiālus; |
| --- | --- |

3.2.4.

ierīces vai sastāvdaļas detalizētu tehnisko aprakstu, norādot, jo īpaši, tipu un izmantotos materiālus;

| 3.2.5. | tipa apstiprinātājas iestādes vai tehniskā dienesta pieprasītos paraugus; |
| --- | --- |

3.2.5.

tipa apstiprinātājas iestādes vai tehniskā dienesta pieprasītos paraugus;

| 3.2.6. | visiem paraugiem ir jābūt pilnīgi pabeigtiem, tostarp ar galīgo virsmas apstrādi. Tomēr, ja galīgā virsmas apstrāde ir krāsošana vai pārklāšana ar epoksīdpulveri, to varētu neveikt. |
| --- | --- |

3.2.6.

visiem paraugiem ir jābūt pilnīgi pabeigtiem, tostarp ar galīgo virsmas apstrādi. Tomēr, ja galīgā virsmas apstrāde ir krāsošana vai pārklāšana ar epoksīdpulveri, to varētu neveikt.

4.   VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS MEHĀNISKAJĀM SAKABES IERĪCĒM VAI SASTĀVDAĻĀM

| 4.1. | Katram paraugam jāatbilst 5. un 6. pielikumā noteiktajām izmēra un stiprības specifikācijām. Pēc 6. pielikumā noteiktajiem testiem nedrīkst būt nekādas plaisas, lūzumi vai jebkāda pārmērīga, paliekoša deformācija, kas varētu negatīvi ietekmēt ierīces vai sastāvdaļas apmierinošu darbību. |
| --- | --- |

4.1.

Katram paraugam jāatbilst 5. un 6. pielikumā noteiktajām izmēra un stiprības specifikācijām. Pēc 6. pielikumā noteiktajiem testiem nedrīkst būt nekādas plaisas, lūzumi vai jebkāda pārmērīga, paliekoša deformācija, kas varētu negatīvi ietekmēt ierīces vai sastāvdaļas apmierinošu darbību.

| 4.2. | Visām mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas daļām, kuru atteice var izraisīt transportlīdzekļa un piekabes atdalīšanos, ir jābūt izgatavotām no tērauda vai čuguna. Citus materiālus drīkst izmantot ar nosacījumu, ka ražotājs šos noteikumus piemērojošās nolīguma puses tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam ir pierādījis to ekvivalenci. |
| --- | --- |

4.2.

Visām mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas daļām, kuru atteice var izraisīt transportlīdzekļa un piekabes atdalīšanos, ir jābūt izgatavotām no tērauda vai čuguna. Citus materiālus drīkst izmantot ar nosacījumu, ka ražotājs šos noteikumus piemērojošās nolīguma puses tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam ir pierādījis to ekvivalenci.

| 4.3. | Mehāniskajām sakabes ierīcēm vai sastāvdaļām ir jābūt drošām darbībā, un savienošanu un atvienošanu var veikt viena persona bez instrumentu izmantošanas. Sakabes ierīcēm, kas paredzētas piekabēm ar maksimālo tehniski pieļaujamo masu lielāku nekā 3,5 tonnas, jābūt viena no šādiem veidiem:






  a) | automātiskas savienošanās, kā noteikts 2.2. punktā, vai |
| --- | --- | --- |

4.3.

Mehāniskajām sakabes ierīcēm vai sastāvdaļām ir jābūt drošām darbībā, un savienošanu un atvienošanu var veikt viena persona bez instrumentu izmantošanas. Sakabes ierīcēm, kas paredzētas piekabēm ar maksimālo tehniski pieļaujamo masu lielāku nekā 3,5 tonnas, jābūt viena no šādiem veidiem:

a)

automātiskas savienošanās, kā noteikts 2.2. punktā, vai

| b) | automatizētas savienošanās un bloķēšanas procesa, kur uzsāktais savienošanās process pabeidzas automātiski un saslēgtā pozīcija tiek uzrādīta vadītāja skata laukā, vai |
| --- | --- |

b)

automatizētas savienošanās un bloķēšanas procesa, kur uzsāktais savienošanās process pabeidzas automātiski un saslēgtā pozīcija tiek uzrādīta vadītāja skata laukā, vai

| c) | manuāli bloķējama un fiksējama bez automatizācijas vai pašbloķēšanās. |
| --- | --- |

c)

manuāli bloķējama un fiksējama bez automatizācijas vai pašbloķēšanās.

| 4.4. | Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas jākonstruē un jāizgatavo tā, ka parastos ekspluatācijas apstākļos un ar dilstošo daļu pareizu uzturēšanu un nomaiņu tās turpina apmierinoši darboties un saglabā šajos noteikumos noteiktos raksturlielumus. |
| --- | --- |

4.4.

Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas jākonstruē un jāizgatavo tā, ka parastos ekspluatācijas apstākļos un ar dilstošo daļu pareizu uzturēšanu un nomaiņu tās turpina apmierinoši darboties un saglabā šajos noteikumos noteiktos raksturlielumus.

| 4.5. | Visas mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas ir jākonstruē tā, ka tās mehāniski pilnīgi saslēdzas un saslēgts stāvoklis ir bloķēts vismaz ar vienu papildu pilnīgu mehānisku saslēgumu, ja vien 5. pielikumā nav noteiktas papildu prasības. Alternatīvi drīkst būt divas vai vairākas atsevišķas ietaises, lai nodrošinātu ierīces integritāti, bet katrai ietaisei ir jābūt konstruētai tā, ka notiek pilnīga mehāniskā saslēgšanās, un to testē atsevišķi saskaņā ar 6. pielikumā noteiktajām prasībām. Pilnīga mehāniskā saslēgšanās ir tāda, kas definēta 2.13. punktā.
  Atsperu spēkus drīkst izmantot tikai tam, lai ierīces aizvērtu un lai novērstu vibrācijas sekas, kas izraisa ierīces sastāvdaļu daļu pārvietošanos tādās pozīcijās, ka ierīce var atvērties vai atvienoties.
  Jebkuras vienas atsperes atteice vai trūkums nedrīkst ļaut visai ierīcei atvērties vai atvienoties.
  Ja transportlīdzekļa kabīnē uzstāda attālinātas indikācijas ierīces, tām jāatrodas vadītāja skata laukā un jābūt skaidri identificētām.
  Ja attālinātas indikācijas ierīces uzstāda transportlīdzekļa sānos, tām jābūt skaidri identificētām. Attālinātās indikācijas ierīcei automātiski jāaktivējas un jāatiestatās katrā sakabes ierīces atvēršanas un aizvēršanas reizē. |
| --- | --- |

4.5.

Visas mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas ir jākonstruē tā, ka tās mehāniski pilnīgi saslēdzas un saslēgts stāvoklis ir bloķēts vismaz ar vienu papildu pilnīgu mehānisku saslēgumu, ja vien 5. pielikumā nav noteiktas papildu prasības. Alternatīvi drīkst būt divas vai vairākas atsevišķas ietaises, lai nodrošinātu ierīces integritāti, bet katrai ietaisei ir jābūt konstruētai tā, ka notiek pilnīga mehāniskā saslēgšanās, un to testē atsevišķi saskaņā ar 6. pielikumā noteiktajām prasībām. Pilnīga mehāniskā saslēgšanās ir tāda, kas definēta 2.13. punktā.

Atsperu spēkus drīkst izmantot tikai tam, lai ierīces aizvērtu un lai novērstu vibrācijas sekas, kas izraisa ierīces sastāvdaļu daļu pārvietošanos tādās pozīcijās, ka ierīce var atvērties vai atvienoties.

Jebkuras vienas atsperes atteice vai trūkums nedrīkst ļaut visai ierīcei atvērties vai atvienoties.

Ja transportlīdzekļa kabīnē uzstāda attālinātas indikācijas ierīces, tām jāatrodas vadītāja skata laukā un jābūt skaidri identificētām.

Ja attālinātas indikācijas ierīces uzstāda transportlīdzekļa sānos, tām jābūt skaidri identificētām. Attālinātās indikācijas ierīcei automātiski jāaktivējas un jāatiestatās katrā sakabes ierīces atvēršanas un aizvēršanas reizē.

| 4.6. | Katrai ierīcei vai sastāvdaļai pievieno uzstādīšanas un lietošanas instrukciju, kas ikvienai kompetentai personai sniedz pietiekamu informāciju par ierīces pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī un pienācīgu ekspluatāciju – sk. arī 7. pielikumu. Instrukcijām ir jābūt vismaz tās valsts valodā, kurā ierīci piedāvās pārdošanai. Ja ierīces un sastāvdaļas piegādā kā oriģinālo aprīkojumu, ko uzstāda transportlīdzekļa vai virsbūves ražotājs, uzstādīšanas instrukcijas drīkst nebūt, bet transportlīdzekļa vai virsbūves ražotājs ir atbildīgs par transportlīdzekļa operatora nodrošināšanu ar nepieciešamajām instrukcijām sakabes ierīces vai sastāvdaļas pareizai ekspluatācijai. |
| --- | --- |

4.6.

Katrai ierīcei vai sastāvdaļai pievieno uzstādīšanas un lietošanas instrukciju, kas ikvienai kompetentai personai sniedz pietiekamu informāciju par ierīces pareizu uzstādīšanu transportlīdzeklī un pienācīgu ekspluatāciju – sk. arī 7. pielikumu. Instrukcijām ir jābūt vismaz tās valsts valodā, kurā ierīci piedāvās pārdošanai. Ja ierīces un sastāvdaļas piegādā kā oriģinālo aprīkojumu, ko uzstāda transportlīdzekļa vai virsbūves ražotājs, uzstādīšanas instrukcijas drīkst nebūt, bet transportlīdzekļa vai virsbūves ražotājs ir atbildīgs par transportlīdzekļa operatora nodrošināšanu ar nepieciešamajām instrukcijām sakabes ierīces vai sastāvdaļas pareizai ekspluatācijai.

| 4.7. | Ātri regulējama augstuma vilkšanas ierīču bez enerģijas avota darbināšanas spēks nedrīkst pārsniegt 40 daN. |
| --- | --- |

4.7.

Ātri regulējama augstuma vilkšanas ierīču bez enerģijas avota darbināšanas spēks nedrīkst pārsniegt 40 daN.

5.   AR MEHĀNISKU SAKABES IERĪCI VAI SASTĀVDAĻU APRĪKOTA TRANSPORTLĪDZEKĻA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 5.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

5.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 5.2. | Lai tipa apstiprinātāja iestāde varētu aizpildīt 2. pielikumā doto paziņojuma veidlapu, tam pievieno šādu informāciju: |
| --- | --- |

5.2.

Lai tipa apstiprinātāja iestāde varētu aizpildīt 2. pielikumā doto paziņojuma veidlapu, tam pievieno šādu informāciju:

| 5.2.1. | rasējumus, kuri ir pietiekami detalizēti, lai aprakstītu ierīci vai sastāvdaļu, un kuros ir norādīts, kā to uzstāda transportlīdzeklī; rasējumos norāda apstiprinājuma numura un cita 7. punktā noteiktā marķējuma vietu un telpu; |
| --- | --- |

5.2.1.

rasējumus, kuri ir pietiekami detalizēti, lai aprakstītu ierīci vai sastāvdaļu, un kuros ir norādīts, kā to uzstāda transportlīdzeklī; rasējumos norāda apstiprinājuma numura un cita 7. punktā noteiktā marķējuma vietu un telpu;

| 5.2.2. | ierīces vai sastāvdaļas detalizētu tehnisko aprakstu, norādot, jo īpaši, tipu un izmantotos materiālus; |
| --- | --- |

5.2.2.

ierīces vai sastāvdaļas detalizētu tehnisko aprakstu, norādot, jo īpaši, tipu un izmantotos materiālus;

| 5.2.3. | paziņojumu par piemērojamajām D, Dc, S, Av un V vērtībām, kā noteikts 2.10. punktā. |
| --- | --- |

5.2.3.

paziņojumu par piemērojamajām D, Dc

v

| 5.2.3.1. | Raksturojošajiem lielumiem ir jābūt vismaz vienādiem ar tādiem, ko piemēro velkošā transportlīdzekļa, piekabes un sastāva maksimālajai pieļaujamajai masai; |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Raksturojošajiem lielumiem ir jābūt vismaz vienādiem ar tādiem, ko piemēro velkošā transportlīdzekļa, piekabes un sastāva maksimālajai pieļaujamajai masai;

| 5.2.4. | apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli, kas aprīkots ar mehānisko sakabes ierīci, iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, kas drīkst pieprasīt arī ierīces vai sastāvdaļas papildu paraugus. |
| --- | --- |

5.2.4.

apstiprināmo tipu reprezentējošu transportlīdzekli, kas aprīkots ar mehānisko sakabes ierīci, iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, kas drīkst pieprasīt arī ierīces vai sastāvdaļas papildu paraugus.

| 5.2.5. | Transportlīdzekli, kam nav visu tipam atbilstošo sastāvdaļu, drīkst pieņemt ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, ka šo sastāvdaļu neesība neietekmē inspicēšanas rezultātus, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

5.2.5.

Transportlīdzekli, kam nav visu tipam atbilstošo sastāvdaļu, drīkst pieņemt ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, ka šo sastāvdaļu neesība neietekmē inspicēšanas rezultātus, ciktāl tas attiecas uz šo noteikumu prasībām.

6.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS AR MEHĀNISKU SAKABES IERĪCI VAI SASTĀVDAĻU APRĪKOTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

| 6.1. | Transportlīdzeklim uzstādītajai mehāniskajai sakabes ierīcei vai sastāvdaļai jābūt apstiprinātai saskaņā ar šo noteikumu 3. un 4. punkta un 5. un 6. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

6.1.

Transportlīdzeklim uzstādītajai mehāniskajai sakabes ierīcei vai sastāvdaļai jābūt apstiprinātai saskaņā ar šo noteikumu 3. un 4. punkta un 5. un 6. pielikuma prasībām.

| 6.2. | Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas uzstādīšanai jāatbilst šo noteikumu 7. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

6.2.

Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas uzstādīšanai jāatbilst šo noteikumu 7. pielikuma prasībām.

| 6.3. | Nodrošina sakabes ierīces vai sastāvdaļas lietošanas instrukcijas, kurām jāsatur īpašas instrukcijas darbināšanai, kas atšķiras no šā tipa sakabes ierīces vai sastāvdaļas parastās ekspluatācijas, un instrukcijas par savienošanu un atvienošanu dažādos darbināšanas režīmos, piemēram, pie dažādiem leņķiem starp velkošo un velkamo transportlīdzekli. Katram transportlīdzeklim pievieno šīs lietošanas instrukcijas, kurām jābūt vismaz tās valsts valodā, kurā transportlīdzekli piedāvās pārdošanai. |
| --- | --- |

6.3.

Nodrošina sakabes ierīces vai sastāvdaļas lietošanas instrukcijas, kurām jāsatur īpašas instrukcijas darbināšanai, kas atšķiras no šā tipa sakabes ierīces vai sastāvdaļas parastās ekspluatācijas, un instrukcijas par savienošanu un atvienošanu dažādos darbināšanas režīmos, piemēram, pie dažādiem leņķiem starp velkošo un velkamo transportlīdzekli. Katram transportlīdzeklim pievieno šīs lietošanas instrukcijas, kurām jābūt vismaz tās valsts valodā, kurā transportlīdzekli piedāvās pārdošanai.

7.   MARĶĒJUMI

| 7.1. | Uz apstiprināšanai iesniegtajām mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām jābūt tipa plāksnītei ar ražotāja, piegādātāja vai pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmi. |
| --- | --- |

7.1.

Uz apstiprināšanai iesniegtajām mehāniskajām sakabes ierīcēm un sastāvdaļām jābūt tipa plāksnītei ar ražotāja, piegādātāja vai pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmi.

| 7.2. | Jābūt pietiekami lielai vietai, kur liek 8.5. punktā minēto un 3. pielikumā attēloto apstiprinājuma marķējuma zīmi. Šo vietu norāda 3.2.2. punktā minētajos rasējumos. |
| --- | --- |

7.2.

Jābūt pietiekami lielai vietai, kur liek 8.5. punktā minēto un 3. pielikumā attēloto apstiprinājuma marķējuma zīmi. Šo vietu norāda 3.2.2. punktā minētajos rasējumos.

| 7.3. | Blakus 7.2. un 8.5. punktā minētajai apstiprinājuma marķējuma zīmei mehāniskajai sakabes ierīcei vai sastāvdaļai jābūt marķētai ar sakabes klasi, kas definēta 2.6. punktā, un attiecīgajiem raksturīgajiem lielumiem, kas definēti 2.10. punktā un parādīti 4. pielikumā, un maksimālo projektēto ātrumu, kā definēts 2.11. punktā. Šo marķējumu novietojumu norāda 3.2.2. punktā minētajos rasējumos. |
| --- | --- |

7.3.

Blakus 7.2. un 8.5. punktā minētajai apstiprinājuma marķējuma zīmei mehāniskajai sakabes ierīcei vai sastāvdaļai jābūt marķētai ar sakabes klasi, kas definēta 2.6. punktā, un attiecīgajiem raksturīgajiem lielumiem, kas definēti 2.10. punktā un parādīti 4. pielikumā, un maksimālo projektēto ātrumu, kā definēts 2.11. punktā. Šo marķējumu novietojumu norāda 3.2.2. punktā minētajos rasējumos.

| 7.4. | Ja mehāniskā sakabes ierīce vai sastāvdaļa ir apstiprināta alternatīviem raksturojošiem lielumiem tajā pašā sakabes vai ierīces klasē, uz ierīces vai sastāvdaļas marķē ne vairāk kā divas alternatīvas. |
| --- | --- |

7.4.

Ja mehāniskā sakabes ierīce vai sastāvdaļa ir apstiprināta alternatīviem raksturojošiem lielumiem tajā pašā sakabes vai ierīces klasē, uz ierīces vai sastāvdaļas marķē ne vairāk kā divas alternatīvas.

| 7.5. | Ja mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas izmantošana ir jebkā ierobežota, piemēram, ja to drīkst izmantot līdz zināmam kustības ātrumam, šo ierobežojumu marķē uz ierīces vai sastāvdaļas. |
| --- | --- |

7.5.

Ja mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas izmantošana ir jebkā ierobežota, piemēram, ja to drīkst izmantot līdz zināmam kustības ātrumam, šo ierobežojumu marķē uz ierīces vai sastāvdaļas.

| 7.6. | Visiem marķējumiem ir jābūt pastāvīgiem un skaidri salasāmiem, kad ierīce vai sastāvdaļa ir uzstādīta transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

7.6.

Visiem marķējumiem ir jābūt pastāvīgiem un skaidri salasāmiem, kad ierīce vai sastāvdaļa ir uzstādīta transportlīdzeklī.

8.   APSTIPRINĀJUMS

| 8.1. | Apstiprinājumu piešķir, ja mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipa paraugs(-i) atbilst šo noteikumu prasībām un ir izpildītas 10. punkta prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Apstiprinājumu piešķir, ja mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipa paraugs(-i) atbilst šo noteikumu prasībām un ir izpildītas 10. punkta prasības.

| 8.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas dienai izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam šajos noteikumos minētam ierīces vai sastāvdaļas tipam. |
| --- | --- |

8.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas dienai izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam šajos noteikumos minētam ierīces vai sastāvdaļas tipam.

| 8.3. | Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu, vai par ražošanas pilnīgu izbeigšanu attiecībā uz mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipu, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, nosūta šos noteikumu piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā vai 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

8.3.

Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu, vai par ražošanas pilnīgu izbeigšanu attiecībā uz mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipu, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, nosūta šos noteikumu piemērojošajām 1958. gada Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā vai 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

| 8.4. | Papildus 7.1. punktā noteiktajai marķējuma zīmei uz katras mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas, kas apstiprināta atbilstīgi šiem noteikumiem, 7.2. punktā minētajā vietā liek 8.5. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējuma zīmi. |
| --- | --- |

8.4.

Papildus 7.1. punktā noteiktajai marķējuma zīmei uz katras mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas, kas apstiprināta atbilstīgi šiem noteikumiem, 7.2. punktā minētajā vietā liek 8.5. punktā aprakstīto apstiprinājuma marķējuma zīmi.

| 8.5. | Apstiprinājuma marķējuma zīme ir starptautiska marķējuma zīme, ko veido: |
| --- | --- |

8.5.

Apstiprinājuma marķējuma zīme ir starptautiska marķējuma zīme, ko veido:

| 8.5.1. | aplis, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5); |
| --- | --- |

8.5.1.

aplis, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (5

| 8.5.2. | apstiprinājuma numurs, kas noteikts 8.2. punktā; |
| --- | --- |

8.5.2.

apstiprinājuma numurs, kas noteikts 8.2. punktā;

| 8.5.3. | lielais burts D, ja testēta saskaņā ar 6. pielikuma 3.1.3. punktu (dinamiskais nogurumizturības tests), vai |
| --- | --- |

8.5.3.

lielais burts D, ja testēta saskaņā ar 6. pielikuma 3.1.3. punktu (dinamiskais nogurumizturības tests), vai

| 8.5.4. | lielais burts S, ja testēta saskaņā ar 6. pielikuma 3.3.3.2. punktu (statiskais tests); |
| --- | --- |

8.5.4.

lielais burts S, ja testēta saskaņā ar 6. pielikuma 3.3.3.2. punktu (statiskais tests);

| 8.5.5. | lielais burts T attiecībā uz divu komponentu testēšanu. |
| --- | --- |

8.5.5.

lielais burts T attiecībā uz divu komponentu testēšanu.

| 8.5.6. | Apstiprinājuma marķējuma zīmi un numuru izkārto, kā norādīts 3. pielikumā dotajā paraugā. |
| --- | --- |

8.5.6.

Apstiprinājuma marķējuma zīmi un numuru izkārto, kā norādīts 3. pielikumā dotajā paraugā.

9.   MEHĀNISKAS SAKABES IERĪCES VAI SASTĀVDAĻAS, VAI TRANSPORTLĪDZEKĻA PĀRVEIDOJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 9.1. | Par jebkādu mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas, vai transportlīdzekļa tipa, kas definēts 2.9. punktā, pārveidojumu ziņo tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, kas piešķīris apstiprinājumu. Tad tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests drīkst vai nu: |
| --- | --- |

9.1.

Par jebkādu mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas, vai transportlīdzekļa tipa, kas definēts 2.9. punktā, pārveidojumu ziņo tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam, kas piešķīris apstiprinājumu. Tad tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests drīkst vai nu:

| 9.1.1. | uzskatīt, ka pārveidojumiem, visticamāk, nav ievērojamas negatīvas ietekmes un ka ierīce, sastāvdaļa vai transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām vai |
| --- | --- |

9.1.1.

uzskatīt, ka pārveidojumiem, visticamāk, nav ievērojamas negatīvas ietekmes un ka ierīce, sastāvdaļa vai transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām vai

| 9.1.2. | pieprasīt jaunu testa ziņojumu. |
| --- | --- |

9.1.2.

pieprasīt jaunu testa ziņojumu.

| 9.2. | Par apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot pārveidojumu, paziņo šos noteikumus piemērojošajām līgumslēdzējām pusēm 8.3. punktā noteiktajā kārtībā. |
| --- | --- |

9.2.

Par apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot pārveidojumu, paziņo šos noteikumus piemērojošajām līgumslēdzējām pusēm 8.3. punktā noteiktajā kārtībā.

| 9.3. | Apstiprinājuma paplašinājumu izsniedzošā tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests piešķir sērijas numuru šādam paplašinājumam un informē citas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses 8.3. punktā noteiktajā kārtībā. |
| --- | --- |

9.3.

Apstiprinājuma paplašinājumu izsniedzošā tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests piešķir sērijas numuru šādam paplašinājumam un informē citas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses 8.3. punktā noteiktajā kārtībā.

10.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PROCEDŪRAS

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst 1958. gada Nolīguma 1. papildinājumā (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 10.1. | Apstiprinājuma turētājs nodrošina ražošanas atbilstības testu rezultātu reģistrēšanu un pievienoto dokumentu pieejamību laikposmā, par kādu vienojas ar tipa apstiprinātāju iestādi vai tehnisko dienestu. Šis laikposms nedrīkst pārsniegt 10 gadus pēc ražošanas pilnīgas izbeigšanas. |
| --- | --- |

10.1.

Apstiprinājuma turētājs nodrošina ražošanas atbilstības testu rezultātu reģistrēšanu un pievienoto dokumentu pieejamību laikposmā, par kādu vienojas ar tipa apstiprinātāju iestādi vai tehnisko dienestu. Šis laikposms nedrīkst pārsniegt 10 gadus pēc ražošanas pilnīgas izbeigšanas.

| 10.2. | Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, kas piešķīris tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

10.2.

Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, kas piešķīris tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

11.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 11.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto apstiprinājumu attiecībā uz mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipu drīkst anulēt, ja nav ievērotas noteiktās prasības vai ja ierīce vai sastāvdaļa ar apstiprinājuma marķējuma zīmi neatbilst apstiprinātajam tipam. |
| --- | --- |

11.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto apstiprinājumu attiecībā uz mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipu drīkst anulēt, ja nav ievērotas noteiktās prasības vai ja ierīce vai sastāvdaļa ar apstiprinājuma marķējuma zīmi neatbilst apstiprinātajam tipam.

| 11.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to paziņo citām šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā vai 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošo paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

11.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to paziņo citām šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā vai 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošo paziņojuma veidlapu.

12.   Ražošanas pilnīga izbeigšana

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipu, viņš par to informē tipa apstiprinātāju iestādi vai tehnisko dienestu, kas piešķīris apstiprinājumu. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā vai 2. pielikumā dotajam paraugam atbilstošo paziņojuma veidlapu.

13.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

| 13.1. | Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu, kas piešķir tipa apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu, nosaukumus un adreses. |
| --- | --- |

13.1.

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu, kas piešķir tipa apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu, nosaukumus un adreses.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Konvencijas par ceļu satiksmi izpratnē (Vīne, 1968. gads, 1. panta t) un u) apakšpunkts).

2

(3)  T un R masa un tehniski pieļaujamā maksimālā masa drīkst būt lielāka nekā nacionālajos tiesību aktos noteiktā pieļaujamā maksimālā masa;

3

(4)  T un R masa un tehniski pieļaujamā masa drīkst būt lielāka nekā nacionālajos tiesību aktos noteiktā maksimālā pieļaujamā masa.

4

(5)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Annex 3- www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

5

---

1. pielikums

Paziņojums par ierīcēm un sastāvdaļām

(Maksimālais formāts: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | izdevējs: | iestādes nosaukums:
  ....
  ...
  .... |
| --- | --- | --- |

Image 1

izdevējs:

iestādes nosaukums:

....

...

....

| par (2): | apstiprinājuma piešķiršanu |
| --- | --- |
| | apstiprinājuma paplašināšanu |
| | apstiprinājuma atteikšanu |
| | apstiprinājuma anulēšanu |
| | ražošanas pilnīgu izbeigšanu |

par (2):

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipam atbilstīgi Noteikumiem Nr. 147

Apstiprinājums Nr. ... Paplašinājums Nr. .....

1.

Tehniskās vienības vai sastāvdaļas tirdzniecības nosaukums vai preču zīme...

2.

Tehniskās vienības vai sastāvdaļas tipa ražotāja nosaukums...

3.

Ražotāja nosaukums un adrese...

4.

Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms...

5.

Alternatīva piegādātāja nosaukumi vai preču zīmes, kas liktas uz tehniskās vienības vai sastāvdaļas...

6.

Tehniskas vienības gadījumā: transportlīdzekļa tips un marka, kuram tehniskā vienība paredzēta...

7.

Par ražošanas atbilstību atbildīgā uzņēmuma vai iestādes nosaukums un adrese...

8.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

9.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests...

10.

Īss apraksts:...

10.1.

tehniskās vienības vai sastāvdaļas tips un klase...

10.2.

raksturojošie lielumi: ...

10.2.1.

D..... kN... Dc.... kN... S... kg

Av...tonnas... vmax...km/h... V... kN

Alternatīvie lielumi:

D.... kN... Dc..... kN... S.... kg

Av...tonnas... vmax...km/h...V... kN

11

Instrukcijas sakabes ierīces vai sastāvdaļas uzstādīšanai transportlīdzeklī un transportlīdzekļa ražotāja iesniegtie montāžas punktu fotoattēli vai rasējumi: ....

12

Informācija par jebkādu īpašu pastiprinošu balsteņu vai plākšņu, vai distancējošu sastāvdaļu uzstādīšanu sakabes ierīces vai sastāvdaļas piestiprināšanai: ...

13.

Testa ziņojuma datums:...

14.

Testa ziņojuma numurs:...

15.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes novietojums:...

16.

Apstiprinājuma paplašinājuma iemesls(-i)...

17.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts2:

18.

Vieta...

19.

Datums...

20.

Paraksts:...

21.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kuri deponēti tipa apstiprinātājā iestādē, kas piešķīra apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma....

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma prasības skatīt noteikumos).

1

(2)  Lieko svītrot.

2

---

2. pielikums

Paziņojums par transportlīdzekļiem

(Maksimālais formāts: A4 (210 x 297 mm))

| (1) | izdevējs | iestādes nosaukums:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

izdevējs

iestādes nosaukums:

...

...

...

| par (2): | apstiprinājuma piešķiršanu |
| --- | --- |
| | apstiprinājuma paplašināšanu |
| | apstiprinājuma atteikšanu |
| | apstiprinājuma anulēšanu |
| | ražošanas pilnīgu izbeigšanu |

par (2):

apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz mehāniskas sakabes ierīces vai sastāvdaļas uzstādīšanu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 147

Apstiprinājuma Nr. ... Paplašinājums Nr. ...

1.

Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

2.

Transportlīdzekļa tips: ...

3.

Ražotāja nosaukums un adrese ...

4.

Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: ...

5.

Transportlīdzekļa kategorija, piemēram, T, R (3): ...

6.

Maksimālās pieļaujamās transportlīdzekļa masas sadalījums pa asīm ...

Maksimālā pieļaujamā velkamās piekabes masa: ... kg

Maksimālā pieļaujamā statiskā masa uz sakabes punktu:... kg

Transportlīdzekļa maksimālā masa ar virsbūvi nokomplektētā stāvoklī, ieskaitot dzesēšanas šķidrumu, eļļas, degvielu, instrumentus un rezerves riteni (ja iekļauts), bet bez vadītāja: ... kg

7.

D ... kN ... Dc ... kN ... S ... kg

Av ... tonnas vmax... km/h ... V ... kN

8.

Instrukcijas par sakabes ierīces vai sastāvdaļas tipa piestiprināšanu transportlīdzeklim un stiprinājuma punktu fotoattēli vai rasējumi: ...

9.

Informācija par jebkādu īpašu pastiprinošu balsteņu vai plākšņu, vai distancējošu sastāvdaļu uzstādīšanu sakabes ierīces vai sastāvdaļas piestiprināšanai: ...

10.

Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas tirdzniecības nosaukums vai preču zīme un apstiprinājuma numurs: ...

11.

Sakabes ierīces vai sastāvdaļas klase: ...

12.

Iesniegts apstiprināšanai (datums): ...

13.

Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

14.

Testa ziņojuma datums: ...

15.

Testa ziņojuma numurs: ...

16.

Apstiprinājuma marķējuma zīmes novietojums: ...

17.

Apstiprinājuma paplašinājuma iemesls(-i): ...

18.

Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2):

19.

Vieta: ...

20.

Datums: ...

21.

Paraksts: ...

22.

Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kuri deponēti tipa apstiprinātājā iestādē, kas piešķīra apstiprinājumu, un kurus var saņemt pēc pieprasījuma....

---

(1)  Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma prasības skatīt noteikumos).

1

(2)  Lieko svītrot.

2

(3)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

---

3. PIELIKUMS

Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma piemērs

Image 3

a = min. 8 mm

Mehāniskā sakabes ierīce vai sastāvdaļa, vai transportlīdzeklis ar augstāk redzamo apstiprinājuma marķējuma zīmi ir Nīderlandē (E 4) apstiprināta ierīce vai sastāvdaļa ar apstiprinājuma numuru 2405, kas atbilst šo noteikumu 00. sērijas grozījumu prasībām un testēta statiski (S).

Piezīme. Apstiprinājuma numuru un papildu simbolus novieto apļa tuvumā un vai nu virs, vai zem “E” burta, vai arī pa labi vai pa kreisi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem jāatrodas vienā un tajā pašā “E” burta pusē un ir jābūt vērstiem vienā un tajā pašā virzienā. Būtu jāizvairās no romiešu ciparu lietojuma apstiprinājuma numuros, lai novērstu sajaukšanu ar citiem simboliem.

---

4. PIELIKUMS

Raksturojošo lielumu marķējuma izkārtojuma piemēri

1.

Uz visām mehāniskajām sakabes ierīcēm vai sastāvdaļām jābūt ierīces vai sastāvdaļas klases marķējumam. Turklāt ir jābūt marķējumam, kas norāda spēju raksturojošo lielumu izteiksmē, kā noteikts šo noteikumu 2.10. punktā.

1.1.

Visu burtu un ciparu augstums nedrīkst būt mazāks kā apstiprinājuma numura ciparu augstums, proti, a/3, kur a ir minimums 8 mm.

1.2.

1. tabula

Uz sakabes ierīcēm vai sastāvdaļām marķējamie raksturojošie lielumi

| 1.Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas apraksts | 2.Atbilstīgie marķējamie raksturojošie lielumi | |
| --- | --- | --- |
| Klase | D | Dc | S | V | vmax | T (*2) |
| 11.Sakabes lodgalvas 80 (a klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| 21Sakabes galva (b klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| 29.Skavas veida sakabes (c vai q klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| 37.Āķveida sakabes (g klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| 45.Velkošā transportlīdzekļa jūgstieņi (i klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| 53.Vilkšanas rāmji (f klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| 61.Smailes veida sakabes (h klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |
| 69.Jūgstieņa cilpas (d vai r klase) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ |
| 77.Jūgstieņi (e klase) (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | ★ | - |

1.Mehāniskās sakabes ierīces vai sastāvdaļas apraksts

2.Atbilstīgie marķējamie raksturojošie lielumi

Klase

D

Dc

S

V

vmax

T (*2)

11.Sakabes lodgalvas 80 (a klase)

★

★

★

★

★

★

-

21Sakabes galva (b klase)

★

★

★

★

★

★

-

29.Skavas veida sakabes (c vai q klase)

★

★

★

★

★

★

★

37.Āķveida sakabes (g klase)

★

★

★

★

★

★

-

45.Velkošā transportlīdzekļa jūgstieņi (i klase)

★

★

★

★

★

★

★

53.Vilkšanas rāmji (f klase)

★

★

★

★

★

★

-

61.Smailes veida sakabes (h klase)

★

★

★

★

★

★

-

69.Jūgstieņa cilpas (d vai r klase)

★

★

★

★

★

★

★

77.Jūgstieņi (e klase) (*1)

★

★

★

★

★

★

-

| Piemēri | : | a80 D130 Dc90 S2000 apzīmētu a80 klases standarta sakabes lodgalvu 80 ar maksimālo D vērtību 130 kN, maksimālo pieļaujamo Dc vērtību 90 kN un 2 000 kg maksimālo pieļaujamo pielikto statisko vertikālo slodzi. |
| --- | --- | --- |

Piemēri

:

a80 D130 Dc90 S2000 apzīmētu a80 klases standarta sakabes lodgalvu 80 ar maksimālo D vērtību 130 kN, maksimālo pieļaujamo Dc vērtību 90 kN un 2 000 kg maksimālo pieļaujamo pielikto statisko vertikālo slodzi.

---

(*1)  Uz svārstsviras veida jūgstieņu tipa plāksnītes papildus jābūt marķētai Av vērtībai, bet ne S vai V vērtībai.

*1

(*2)  Velkamā masa, ja testē saskaņā ar 6. pielikuma 3.3.3.2. punktu (statiskais tests) (būtu jādefinē definīcijās, ja vajag)

*2

---

5. PIELIKUMS

Prasības T, R un S kategorijas transportlīdzekļu mehāniskajām sakabes ierīcēm vai sastāvdaļām

1.

Sakabes lodgalvas 80 un fiksācijas plāksnes (a80 klase)

1.1.

Vispārīgas prasības sakabes lodgalvām 80

1.1.1.

Visām sakabes lodgalvām 80 un fiksācijas plāksnēm jābūt konstruētām tā, ka sakabes lodgalvas iztur 6. pielikuma 3.1. punktā noteiktos testus un fiksācijas plāksnes iztur 6. pielikuma 3.3.5. punktā noteiktos testus.

1.1.2.

Pēc ārējās formas un ārējiem izmēriem a klases sakabes lodgalvām 80 jāatbilst 1. attēlam. Fiksācijas plāksnes pozīcija parādīta 2. attēlā.

1. attēls.

1. attēls.

a klases sakabes lodgalva (visi izmēri mm)

a klases sakabes lodgalva (visi izmēri mm)

Image 4

2. attēls.

2. attēls.

Fiksācijas plāksnes izmēri (visi izmēri mm)

Fiksācijas plāksnes izmēri (visi izmēri mm)

Image 5

1.1.3.

Sakabes lodgalvām 80 jābūt vismaz šādiem šarnīrsavienojuma leņķiem, kas nav jāsasniedz vienlaicīgi.

3. attēls.

3. attēls.

Šarnīrsavienojuma leņķi

Šarnīrsavienojuma leņķi

Image 6

2.

Sakabes galva 80 (b80 klase)

2.1.

Vispārīgas prasības sakabes galvai 80

2.1.1.

Visām sakabes galvām 80 jābūt konstruētām tā, ka tās iztur 6. pielikuma 3.2. punktā noteiktos testus.

2.1.2.

Pēc ārējās formas un ārējiem izmēriem b klases sakabes galvai 80 jāatbilst 4. attēlam.

4. attēls.

4. attēls.

b klases sakabes galvas 80 izmēri (visi izmēri mm)

b klases sakabes galvas 80 izmēri (visi izmēri mm)

Image 7

3.

Skavas veida jūgstieņa sakabes (c40 klase)

3.1.

Vispārīgas prasības skavas veida jūgstieņa sakabēm

3.1.1.

Visām skavas veida jūgstieņa sakabēm jābūt konstruētām tā, ka tās iztur 6. pielikuma 3.3.1. punktā noteiktos testus un bloķēšanas ierīcēm – tā, ka tās iztur 6. pielikuma 3.3.1.3. punktā noteiktos testus.

3.1.2.

Pēc ārējās formas un ārējiem izmēriem c klases skavas veida jūgstieņa sakabēm jāatbilst 5., 6. un 7. attēlam. Visās klasēs žokļa maksimālajam augstumam jābūt konstantam vismaz pusē žokļa platuma.

3.1.3.

Automātisku sakabju noslēgtai un bloķētai pozīcijai pēc savienošanas jābūt skaidri un nepārprotami norādītai ārpusē ar vismaz vienu kontroles indikatoru.

3.1.4.

| a) | Vertikālā ass: min. ± 70 ° |
| --- | --- |

a)

Vertikālā ass: min. ± 70 °

| b) | Šķērsass: min. ± 20 ° |
| --- | --- |

b)

Šķērsass: min. ± 20 °

| c) | Garenass: min. ± 20 ° |
| --- | --- |

c)

Garenass: min. ± 20 °

3.1.5.

Žoklim jāļauj jūgstieņa gredzeniem rotēt aksiāli par vismaz 90° pa labi vai pa kreisi ap sakabes garenasi ar fiksētu bremzēšanas momentu starp 30 un 150 Nm.

5. attēls.

5. attēls.

Automātiska sakabes ierīce ar paplatinātu pirkstu (kreisā pusē) un automātiska sakabes ierīce ar cilindrisku pirkstu (labā pusē) (visi izmēri mm)

Automātiska sakabes ierīce ar paplatinātu pirkstu (kreisā pusē) un automātiska sakabes ierīce ar cilindrisku pirkstu (labā pusē) (visi izmēri mm)

Image 8

6. attēls.

6. attēls.

Neautomātiska sakabes ierīce ar cilindrisku pirkstu (visi izmēri mm)

Neautomātiska sakabes ierīce ar cilindrisku pirkstu (visi izmēri mm)

Image 9

4.

Jūgstieņa cilpas (d40-1 un d40-2 klase)

4.1.

Jūgstieņa cilpas d40-1

4.1.1.

Visām d40-1 klases jūgstieņa cilpām jābūt konstruētām tā, ka tās spēj izturēt 6. pielikuma 3.4. punktā noteiktos testus. Jūgstieņa cilpas d40-1 drīkst būt aprīkotas vai neaprīkotas ar buksi.

Jūgstieņa cilpām pēc ārējās formas un gredzena ārējiem izmēriem jāatbilst 7. attēlam.

7. attēls.

7. attēls.

Standarta jūgstieņa cilpu d40-1 galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Standarta jūgstieņa cilpu d40-1 galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Image 10

4.2.

Jūgstieņa cilpas d40-2

4.2.1.

Visām d40-2 klases jūgstieņa cilpām jābūt konstruētām tā, ka tās spēj izturēt 6. pielikumā noteiktos testus.

Jūgstieņa cilpām pēc ārējās formas un gredzena ārējiem izmēriem jāatbilst 8. attēlam.

8. attēls.

8. attēls.

Standarta sakabes gredzena d40-2 galvenie izmēri

Standarta sakabes gredzena d40-2 galvenie izmēri

Izmēri milimetros

Image 11

4.3.

Toroidālās jūgstieņa cilpas (d50-1 un d50-2 klase)

4.3.1.

Visām d50 klases jūgstieņa cilpām jābūt konstruētām tā, ka tās spēj izturēt 6. pielikumā noteiktos testus.

Pēc ārējās formas un ārējiem izmēriem d50 klases jūgstieņa cilpām jāatbilst 9. attēlam.

9. attēls.

9. attēls.

Toroidālas d50 klases jūgstieņa cilpas galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Toroidālas d50 klases jūgstieņa cilpas galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Image 12

4.3.2.

Turklāt d50-1 klases toroidālo jūgstieņa cilpu izmēriem jāatbilst 10. attēlam, un d50-2 klases toroidālo jūgstieņa cilpu izmēriem jāatbilst 11. attēlam

10. attēls.

10. attēls.

Toroidālas d50-1 klases jūgstieņa cilpas galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Toroidālas d50-1 klases jūgstieņa cilpas galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Image 13

11. attēls.

11. attēls.

Toroidālas d50-2 klases jūgstieņa cilpas galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Toroidālas d50-2 klases jūgstieņa cilpas galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Image 14

| a | Alternatīvs ārējais kontūrs: ārējais rādiuss maks. 22,5 un min. 15 pārejas rādiuss augšā un apakšā vai pārejas rādiuss uz plakanu ārējo virsmu augšā un apakšā. |
| --- | --- |

a

a

Alternatīvs ārējais kontūrs: ārējais rādiuss maks. 22,5 un min. 15 pārejas rādiuss augšā un apakšā vai pārejas rādiuss uz plakanu ārējo virsmu augšā un apakšā.

| b | Iekšējais kontūrs. |
| --- | --- |

b

b

Iekšējais kontūrs.

5.

Jūgstieņi (e klase)

5.1.

Jūgstieņiem, kas pieder e klasei, jāiztur 6. pielikuma 3.7. punktā noteiktie testi.

5.2.

Lai nodrošinātu savienojumu ar velkošo transportlīdzekli, jūgstieņus drīkst aprīkot vai nu ar sakabes galvu vai jūgstieņa cilpām, kas pieder b, d vai s klasei. Sakabes galvu un jūgstieņa cilpas var piestiprināt ar skrūvēm, bultskrūvēm vai metināšanu.

5.3.

Augstumu regulējošas ierīces svārstsviras tipa jūgstieņiem

5.3.1.

Svārstsviras tipa jūgstieni aprīko ar ierīcēm jūgstieņa salāgošanai ar sakabes ierīces vai žokļa augstumu. Šīm ierīcēm jābūt konstruētām tā, ka jūgstieni var regulēt viena persona bez instrumentiem vai citām palīgierīcēm.

5.3.2.

Augstumu regulējošajām ierīcēm jāspēj regulēt jūgstieņa cilpas vai sakabes galvu 80 par vismaz 300 mm uz augšu vai leju no horizontāles virs zemes. Šajā diapazonā jūgstienim ir jābūt regulējamam vienlaidus vai ar maksimums 50 mm soļiem, mērot pie sakabes gredzena vai sakabes galvas.

5.3.3.

Augstumu regulējošās ierīces nedrīkst traucēt jūgstieņa brīvu kustību pēc savienošanas.

5.3.4.

Augstumu regulējošās ierīces nedrīkst traucēt jebkādu inerces veida bremžu darbību.

5.4.

Ja jūgstieņi ir apvienoti ar inerces bremzēm, bremžu darbības pozīcijā attālums starp jūgstieņa cilpas centru un jūgstieņa cilpas brīvo kāta galu nedrīkst būt mazāks kā 200 mm. Kad jūgstieņa cilpas kāts ir pilnībā ievirzīts, šis attālums nedrīkst būt mazāks kā 150 mm.

5.5.

Stingrā jūgstieņa piekabēs izmantojamajiem jūgstieņiem ir jābūt tādam pretestības momentam pret sānu spēkiem, kas ir vismaz puse no pretestības vertikālajiem spēkiem.

6.

Vilkšanas rāmji un siju platformas (f klase)

12. attēls.

12. attēls.

f klases vilkšanas rāmja piemērs

f klases vilkšanas rāmja piemērs

Image 15

6.1.

Vilkšanas rāmjiem, kas pieder f klasei, jāiztur 6. pielikuma 3.6. punktā noteiktie testi.

6.2.

Ja vilkšanas rāmji paredzēti uzstādīšanai konkrētiem transportlīdzekļa tipiem, stiprinājuma punktiem un sakabēm jāatbilst transportlīdzekļa vai transmisijas ražotāja noteikumiem.

6.3.

Vilkšanas rāmji var būt konstruēti kā ātri regulējuma augstuma (qha), ar tapu regulējama augstuma (pha) vai neregulējama augstuma vilkšanas rāmji. Visbiežāk izmantojamie veidi ir qha rāmji qha slīdņiem, tā saucamie kāpņrāmji, kā parādīts 12. attēlā.

7.

Vilkšanas āķi un fiksācijas plāksnes (g klase)

7.1.

Visiem g klases vilkšanas āķiem un fiksācijas plāksnēm jābūt konstruētām tā, ka vilkšanas āķi iztur 6. pielikumā noteiktos testus un fiksācijas plāksnes iztur 6. pielikumā noteiktos testus.

Pēc ārējās formas un ārējiem izmēriem g klases vilkšanas āķiem jāatbilst 13. attēlam. Fiksācijas plāksnes pozīcija parādīta 14. attēlā.

Vilkšanas āķiem jāļauj nodrošināt šarnīrsavienojuma leņķus saskaņā ar 1.1.3. punktu.

13. attēls

13. attēls

Vilkšanas āķa galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Vilkšanas āķa galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Image 16

14. attēls.

14. attēls.

Fiksācijas plāksnes pozīcija (visi izmēri mm)

Fiksācijas plāksnes pozīcija (visi izmēri mm)

Image 17

8.

Smailes veida sakabes un fiksācijas plāksnes (h klase)

8.1.

Visām h klases smailes veida sakabēm un fiksācijas plāksnēm jābūt konstruētām tā, ka smailes veida sakabes iztur 6. pielikumā noteiktos testus un fiksācijas plāksnes iztur 6. pielikumā noteiktos testus.

Pēc ārējās formas un ārējiem izmēriem h klases smailes veida sakabēm jāatbilst 15. attēlam. Fiksācijas plāksnes pozīcija parādīta 16. attēlā.

Smailes veida sakabēm jāļauj nodrošināt šarnīrsavienojuma leņķus saskaņā ar 1.1.3. punktu.

15. attēls.

15. attēls.

Smailes veida sakabes galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Smailes veida sakabes galvenie izmēri (visi izmēri mm)

Image 18

16. attēls.

16. attēls.

Fiksācijas plāksnes pozīcija (visi izmēri mm)

Fiksācijas plāksnes pozīcija (visi izmēri mm)

Image 19

9.

Ap garenasi nerotējošās velkošā transportlīdzekļa jūgstieņa sakabes (i klase)

9.1.

| a) | vertikālā ass: min. ±90° |
| --- | --- |

a)

vertikālā ass: min. ±90°

| b) | šķērsass: min. ±20° (±15° 4. un 5. kat.) |
| --- | --- |

b)

šķērsass: min. ±20° (±15° 4. un 5. kat.)

| c) | garenass: min. ±20° (±15° 4. un 5. kat.).
  Šie šarnīrsavienojuma leņķi nav jāsasniedz vienlaicīgi. |
| --- | --- |

c)

garenass: min. ±20° (±15° 4. un 5. kat.).

Šie šarnīrsavienojuma leņķi nav jāsasniedz vienlaicīgi.

9.2.

Sakabes vienību testē, kā norādīts 6. pielikuma 3.3.3. punktā.

9.3.

Jūgstieņa sakabes nerotējošo skavu aprīko ar ierīci, kas nepieļauj nejaušu atkabināšanos.

9.4.

Jūgstienim un skavai, kas pieder i klasei, jāatbilst 17. attēlam un 2. tabulai.

17. attēls.

17. attēls.

Velkošā transportlīdzekļa jūgstieņa un skavas izmēri (i klase) (visi izmēri mm)

Velkošā transportlīdzekļa jūgstieņa un skavas izmēri (i klase) (visi izmēri mm)

Image 20

2. tabula

2. tabula

Velkošā transportlīdzekļa jūgstienis un skava – izmēru vērtības

Velkošā transportlīdzekļa jūgstienis un skava – izmēru vērtības

| Izmēri milimetros |
| --- |
| Izmērs | Jūgstieņa kategorija |
| 0. | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. |
| Jūgstieņa platums A (1) | maks. | 60 | 67 | 90 | 100 | 130 | 160 |
| Jūgstieņa biezums B | maks. | 20 | 36 | 52 | 57 | 64 | 80 |
| Pirksta atveres diametrs C | +1,00/-0,25 | 20 | 33 | 33 | 41 | 52,5 | 72,5 |
| Pirksta diametrs C1 | +1,00/-1,50 | 18,5 | 31 | 31 | 39 | 51 | 71 |
| F | maks. | 30 | 45 | 45 | 55 | 70 | 80 |
| G (2) | min. | 140 | 210 | 210 | 210 | 210 | 210 |
| Augstums H | min. | 50 | 70 | 70 | 90 | 90 | 100 |
| Pirksta atveres dziļums J | min. | 50 | 70 | 80 | 80 | 90 | 110 |
| Jūgstieņa un skavas gala rādiuss R (3) | maks. | 30 | 45 | 50 | 60 | 80 | 80 |
| W (3) | min. | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 20 ° | 15 ° | 15 ° |

Izmēri milimetros

Izmēri milimetros

Izmērs

Jūgstieņa kategorija

0.

1.

2.

3.

4.

5.

Jūgstieņa platums A (1)

1

maks.

60

67

90

100

130

160

Jūgstieņa biezums B

maks.

20

36

52

57

64

80

Pirksta atveres diametrs C

+1,00/-0,25

20

33

33

41

52,5

72,5

Pirksta diametrs C1

+1,00/-1,50

18,5

31

31

39

51

71

F

maks.

30

45

45

55

70

80

G (2)

2

min.

140

210

210

210

210

210

Augstums H

min.

50

70

70

90

90

100

Pirksta atveres dziļums J

min.

50

70

80

80

90

110

Jūgstieņa un skavas gala rādiuss R (3)

3

maks.

30

45

50

60

80

80

W (3)

3

min.

20 °

20 °

20 °

20 °

15 °

15 °

10.

Piekabes jūgstieņiem uzstādītas jūgstieņa cilpas savienošanai ar velkošā transportlīdzekļa jūgstieni (j klase)

10.1.

Sakabes vienību testē, kā norādīts 6. pielikuma 3.3.3. punktā.

10.2.

Jūgstieņa cilpai, kas pieder j klasei, jāatbilst 18. attēlam un 3. tabulai.

18. attēls.

18. attēls.

Darbmašīnas vilkšanas gredzens (j klase)

Darbmašīnas vilkšanas gredzens (j klase)

Image 21

3. tabula

3. tabula

Vilkšanas gredzena specifikācijas (j klase)

Vilkšanas gredzena specifikācijas (j klase)

| Izmērs | Jūgstieņa kategorija |
| --- | --- |
| 0. | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. |
| Atvere E (4) | min. | 23 | 38 | 38 | 47 | 56 | 78 |
| Biezums F | maks. | 30 | 36 | 38 | 46 | 50 | 60 |
| Attālums G | maks. | 40 | 55 | 55 | 75 | 85 | 100 |
| Attālums H | min. | 35 | 40 | 50 | 50 | 65 | 80 |
| Platums J | maks. | 85 | 107 | 115 | 140 | 160 | 190 |
| Rādiuss M | | Kāds vajadzīgs pienācīga savienojuma nodrošināšanai starp velkošo transportlīdzekli un darbmašīnu Mmax = F/2 |
| Pirksta diametrs | min. | Saskaņā ar 2 . tabulu |

Izmērs

Jūgstieņa kategorija

0.

1.

2.

3.

4.

5.

Atvere E (4)

4

min.

23

38

38

47

56

78

Biezums F

maks.

30

36

38

46

50

60

Attālums G

maks.

40

55

55

75

85

100

Attālums H

min.

35

40

50

50

65

80

Platums J

maks.

85

107

115

140

160

190

Rādiuss M

Kāds vajadzīgs pienācīga savienojuma nodrošināšanai starp velkošo transportlīdzekli un darbmašīnu Mmax = F/2

max

Pirksta diametrs

min.

Saskaņā ar 2 . tabulu

11.

Ap garenasi nerotējoša skavas veida jūgstieņa sakabe

11.1.

| | ±60° horizontālā plaknē (orpēšana) |
| --- | --- |

±60° horizontālā plaknē (orpēšana)

| | ±20° vertikālā plaknē (tangāža) |
| --- | --- |

±20° vertikālā plaknē (tangāža)

| | ±20° ap tās garenasi (sānsvere) |
| --- | --- |

±20° ap tās garenasi (sānsvere)

Nerotējošo skavas veida sakabes vienību aprīko ar ierīci, kas nepieļauj nejaušu atkabināšanos.

11.2.

Sakabes vienību testē, kā norādīts 6. pielikuma 3.3.3. punktā.

11.3.

Skavas veida jūgstienim, kas pieder q klasei, jāatbilst 19. attēlam un 4. tabulai.

19. attēls.

19. attēls.

Skavas veida jūgstienis (q klase)

Skavas veida jūgstienis (q klase)

Image 22

4. tabula

4. tabula

Piekabes vai darbmašīnas skavas veida sakabes (q klase) formas un izmēri

Piekabes vai darbmašīnas skavas veida sakabes (q klase) formas un izmēri

| Forma | Izmērs (mm) |
| --- | --- |
| D

  ±0,5 | a

  min. | b

  min. |
| w | 18 | 50 | 40 |
| x | 28 | 70 | 55 |
| y | 43 | 100 | 80 |
| z | 50 | 110 | 95 |

Forma

Izmērs (mm)

D

D

±0,5

a

a

min.

b

b

min.

w

18

50

40

x

28

70

55

y

43

100

80

z

50

110

95

12.

Jūgstieņa cilpa, kas rotē ap garenasi un uzstādīta piekabju jūgstienim savienošanai ar nerotējošām skavas veida sakabēm (r klase)

12.1.

Sakabes vienību testē, kā norādīts 6. pielikuma 3.3.3. punktā.

12.2.

Jūgstieņa cilpām, kas pieder r klasei, jāatbilst 20. attēlam un 5. tabulai.

20. attēls.

20. attēls.

Vilkšanas gredzena izmēriem jāatbilst parādītajiem (r klase)

Vilkšanas gredzena izmēriem jāatbilst parādītajiem (r klase)

Image 23

5. tabula

5. tabula

Formas un izmēri (r klase)

Formas un izmēri (r klase)

| Forma | Sakabes gredzens (mm) |
| --- | --- |
| Cilindriskas cilpas konfigurācija | Apaļas cilpas konfigurācija |
| d | b | c | e | i | h | d
  1 | t | d | b | c | e | i | t | h |
| ±0,5 | min. | min. | maks. | maks. | ±1 | ±3 | min. | ±0,5 | min. | min. | maks. | maks. | min. | ±1 |
| W | 28 | 50 | 80 | 30 | 30 | 20 | 70 | 44 | 22 | 40 | 80 | 30 | 30 | 44 | 20 |
| X | 45 | 70 | 100 | 60 | 40 | 32 | 105 | 63 | 35 | 50 | 100 | 60 | 40 | 63 | 30 |
| Y | 62 | 90 | 120 | 55 | 40 | 132 | 73 | 50 | 55 | 140 | 55 | 73 | 35 |
| Z | 73 | 100 | 140 | 75 | 60 | 42 | 157 | 78 | 68 | 60 | 160 | 75 | 60 | 78 | 42 |

Forma

Sakabes gredzens (mm)

Cilindriskas cilpas konfigurācija

Apaļas cilpas konfigurācija

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

h

h

d
  1

d

1

t

t

d

d

b

b

c

c

e

e

i

i

t

t

h

h

±0,5

min.

min.

maks.

maks.

±1

±3

min.

±0,5

min.

min.

maks.

maks.

min.

±1

W

28

50

80

30

30

20

70

44

22

40

80

30

30

44

20

X

45

70

100

60

40

32

105

63

35

50

100

60

40

63

30

Y

62

90

120

55

40

132

73

50

55

140

55

73

35

Z

73

100

140

75

60

42

157

78

68

60

160

75

60

78

42

13.

Sakabes ierīcēm, kas pieder s un p klasei, jāizmanto 5. un 6. pielikuma relevantās prasības attiecībā uz vislīdzīgāko standarta vai nestandarta ierīci vai sastāvdaļu.

14.

Velkošo transportlīdzekļu vai pašgājēju mašīnu un velkamo transportlīdzekļu mehānisko sakabes ierīču saderībai jāatbilst 6. tabulai.

6. tabula

Velkošo transportlīdzekļu vai pašgājēju mašīnu un velkamo transportlīdzekļu mehānisko sakabes ierīču saderība

| Velkošā transportlīdzekļa sakabes ierīce | Velkamā transportlīdzekļa sakabes ierīce |
| --- | --- |
| a80 klase | b80 klase |
| c40 klase | d40-1, d40-2 klase |
| g klase | d50-1, d50-2 klase |
| h klase | d50-2 klase |
| i klase | j klase |
| q klase | r klase |

Velkošā transportlīdzekļa sakabes ierīce

Velkamā transportlīdzekļa sakabes ierīce

a80 klase

b80 klase

c40 klase

d40-1, d40-2 klase

g klase

d50-1, d50-2 klase

h klase

d50-2 klase

i klase

j klase

q klase

r klase

15.

Ja sakabe ir tālvadāma vai automātiska, vienmēr jābūt operatoram redzamai attālinātai indikācijai, kas norāda, ka savienošanās ir notikusi un bloķēšanas ierīces ir saslēgušās.

Ja sakabināšanās panākta, nepametot transportlīdzekļa kabīni, attālinātajai indikācijai jāatrodas transportlīdzekļa kabīnē.

---

(1)  Jūgstieņa pirksta rokturis un skavas noturošās ierīces drīkst izvirzīties ārpus platuma A, bet nedrīkst ietekmēt 10. punktā norādītos darbmašīnas šarnīrsavienojuma leņķus.

1

(2)  G ir attālums, kurā jāsaglabājas norādītajam A un B izmēram.

2

(3)  Jūgstieņa un skavas maksimālo apjomu reprezentē 17. attēlā parādītais profils. Rādiuss R un leņķis W drīkst atšķirties no dotajām vērtībām ar nosacījumu, ka netiek pārsniegts maksimālais apjoms.

3

(4)  Speciāliem lietojumiem atvere E var būt pagarināta.

4

---

6. PIELIKUMS

T, R un S kategorijas transportlīdzekļu mehānisko sakabes ierīču vai sastāvdaļu testēšana

1.   Testēšanas vispārīgās prasības

| 1.1. | Testē gan sakabes ierīču paraugu stiprību, gan darbību. Sakabes ierīču stiprību verificē dinamiskajā testā. Mehāniskās sakabes stiprību nosaka, mainot vilci testa stendā. Ja mehāniskās sakabes konstrukcijas dēļ (piem., pārāk liela brīvkustība, vilkšanas āķis) nav iespējams veikt testus ar mainīgu testa slodzi, testa slodzi drīkst pielikt arī, tai pieaugot vilkšanas vai saspiešanas virzienā atkarībā no tā, kas ir lielāka. Atsevišķos gadījumos var būt nepieciešami papildu statiskie testi. Mehāniskās sakabes, kas pieder i, q un r klasei un kas paredzētas uzstādīšanai lauksaimniecības transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h, dinamiskā testa vietā drīkst testēt saskaņā ar šā pielikuma 3.3.3.2. punktu (statiskais tests). Visu klašu mehāniskās sakabes, kas paredzētas uzstādīšanai lauksaimniecības transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 60 km/h, testē saskaņā ar Noteikumu Nr. 55.01. 6. pielikumu. Turklāt tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests drīkst neveikt dinamisko vai statisko testu, ja sastāvdaļas vienkāršās konstrukcijas dēļ ir iespējama teorētiska pārbaude gadījumā, kad sakabes klase ir d, e, f, i, j vai s klase, kas līdzīga šīm sakabes klasēm. Teorētiskās pārbaudes drīkst veikt arī, lai noteiktu visnelabvēlīgākā gadījuma apstākļus. Visos gadījumos teorētiskajām pārbaudēm jānodrošina tāda pati rezultātu kvalitāte, kā dinamiskā vai statiskā testēšanā. Šaubu gadījumā izšķiroši ir fiziskas testēšanas rezultāti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dinamisko testu veic ar aptuveni sinusoidālu slodzi (mainīgu un/vai pulsējošu) ar materiālam atbilstošu sprieguma ciklu skaitu. Nav pieļaujamas plaisas vai lūzumi, kas ietekmē sakabes ierīces darbību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Noteiktajos statiskajos testos pieļaujama tikai neliela paliekošā deformācija. Ja nav noteikts citādi, paliekošā (plastiskā) deformācija pēc atslogošanas nedrīkst būt lielāka kā 10 procenti no testa laikā izmērītās maksimālās deformācijas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pieņēmumi par slogojumu dinamiskajos testos pamatojas uz spēka horizontālo komponenti transportlīdzekļa garenass virzienā un spēka vertikālo komponenti. Transportlīdzekļa garenasij perpendikulāras spēka horizontālās komponentes un momentus neņem vērā ar nosacījumu, ka tie ir maznozīmīgi.
  Ja sakabes ierīces vai tās stiprinājuma pie transportlīdzekļa, vai papildu sistēmu (tādu kā iekārtu piedziņa, spēka kompensatori, mehāniskas stūrēšanas sistēmas u.c.) pievienojuma konstrukcija rada papildu spēkus vai momentus, tos ņem vērā homologācijas procedūras laikā. Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests drīkst pieprasīt arī papildu testus.
  Spēka horizontālo komponenti transportlīdzekļa garenass virzienā izsaka teorētiski aprēķināts atsauces spēks, D vai Dc vērtība. Spēka vertikālo komponenti, kad attiecināms, izsaka statiska, vertikāla slodze S sakabes punktā un spēka pieņemtā vertikālā komponente V. |
| --- | --- |

1.4.

Ja sakabes ierīces vai tās stiprinājuma pie transportlīdzekļa, vai papildu sistēmu (tādu kā iekārtu piedziņa, spēka kompensatori, mehāniskas stūrēšanas sistēmas u.c.) pievienojuma konstrukcija rada papildu spēkus vai momentus, tos ņem vērā homologācijas procedūras laikā. Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests drīkst pieprasīt arī papildu testus.

Spēka horizontālo komponenti transportlīdzekļa garenass virzienā izsaka teorētiski aprēķināts atsauces spēks, D vai Dc vērtība. Spēka vertikālo komponenti, kad attiecināms, izsaka statiska, vertikāla slodze S sakabes punktā un spēka pieņemtā vertikālā komponente V.

| 1.5. | Raksturojošos lielumus D, Dc, S, Av un vmax, kas ir testa pamatā un kas ir definēti šo noteikumu 2.10. punktā, ņem no ražotāja informācijas, kas sniegta tipa apstiprinājuma pieteikumā – sk. 1. un 2. pielikumā doto paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Jebkādai mehāniskai bloķēšanas ierīcei, kuru savā vietā notur atsperes spēks, ir jāpaliek noslēgtā stāvoklī, kad uz to iedarbojas spēks, kas pielikts visnelabvēlīgākajā virzienā un ir ekvivalents bloķēšanas mehānisma trīskāršai masai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pieņēmumi slogošanai
  Dinamisks nogurumizturības tests ar pulsējošu slodzi un rezultējošo testa spēku:



  (kN)





  stiepes vai spiedes (vadoties pēc lielākās) pulsējošu spriegumu diapazonā,
  kur:
  horizontālā slodze (kN):
  Fh = 1,0 · Dc

  Fh = 1,0 · D piekabēm ar atsevišķām asīm;
  vertikālā slodze (kN):
  Fs = g · S + 0.3 · V |
| --- | --- |

1.7.

Dinamisks nogurumizturības tests ar pulsējošu slodzi un rezultējošo testa spēku:

Formula
  (kN)

Formula

stiepes vai spiedes (vadoties pēc lielākās) pulsējošu spriegumu diapazonā,

kur:

horizontālā slodze (kN):

Fh = 1,0 · Dc

Fh = 1,0 · D piekabēm ar atsevišķām asīm;

vertikālā slodze (kN):

Fs = g · S + 0.3 · V

2.   Testa procedūras

| 2.1. | Dinamisko un statisko testu veikšanai paraugu novieto piemērotā stendā ar spēka pielikšanas līdzekļiem tā, ka uz to neiedarbojas nekādi papildu spēki vai momenti, izņemot norādīto testa spēku. Mainīgas slodzes testu gadījumā spēka pielikšanas virziens nedrīkst novirzīties par vairāk kā ±1° no norādītā virziena. Pulsējošas slodzes un statiskos testos leņķi iestata atbilstoši maksimālajam testa spēkam. Tam parasti vajadzīgs savienojums spēka pielikšanas punktā (piemēram, sakabes punktā) un otrs savienojums – noteiktā attālumā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Testa frekvence nedrīkst pārsniegt 35 Hz. Izvēlētā frekvence ir labi jānošķir no testa iekārtojuma, tostarp testējamās ierīces, rezonanses frekvencēm. Asinhronā testēšanā abu spēku komponenšu frekvencēm jāatšķiras aptuveni par vienu procentu līdz maksimums trīs procentiem. No tērauda izgatavotām sakabes ierīcēm spriegumu ciklu skaits ir 2 × 106. Ierīcēm, kas nav izgatavotas no tērauda, var būt nepieciešams lielāks ciklu skaits. Lai noteiktu jebkādu plaisāšanu testa laikā, izmanto krāsvielas iekļūšanas metodi plaisāšanas testā vai līdzvērtīgu metodi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pulsējošas slodzes testos testa spēks mainās starp maksimālo testa spēku un minimālo testa spēku, kas nedrīkst būt lielāks kā 5 procenti no maksimālā testa spēka, ja vien nav citādi noteikts konkrētajā testēšanas procedūrā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Statiskos testos spēku pieliek ātri un vienmērīgi un notur vismaz 60 sekundes. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Testējamās sakabes ierīces vai sastāvdaļas būtu jānostiprina testa stendā iespējami stingri tādā pozīcijā, kādā tās tiks izmantotas transportlīdzeklī. Fiksācijas ierīcēm vajadzētu būt tādām, kādas norādījis ražotājs vai pieteikuma iesniedzējs, un tām būtu jābūt tādām, kādas paredzētas sakabes ierīces vai sastāvdaļas stiprināšanai uz transportlīdzekļa, un/vai ar identiskām mehāniskajām īpašībām. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sakabes ierīces vai sastāvdaļas testē tādā formā, kā izmanto uz ceļa. Tomēr pēc ražotāja ieskata un ar tehniskā dienesta piekrišanu elastīgas sastāvdaļas drīkst iespīlēt, ja tas nepieciešams testa procedūras vajadzībām un ja tas nereālistiski neietekmēs testa rezultāts.
  Elastīgas sastāvdaļas, kas pārkarst šo paātrināto testa procedūru laikā, drīkst nomainīt testa laikā. Testa slodzes drīkst pielikt ar īpašām ierīcēm bez brīvgājiena. |
| --- | --- |

2.6.

Elastīgas sastāvdaļas, kas pārkarst šo paātrināto testa procedūru laikā, drīkst nomainīt testa laikā. Testa slodzes drīkst pielikt ar īpašām ierīcēm bez brīvgājiena.

3.   Testēšanas specifiskās prasības

| 3.1. | Sakabes lodgalvas 80 (a klase) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Pamattests ir dinamisks nogurumizturības tests ar pulsējošu slodzi un rezultējošo testa spēku. Alternatīvi pieļaujams arī divkomponentu sinhronais dinamiskais nogurumizturības tests. Testa paraugs satur sakabes lodgalvu un stiprinājumus, kas nepieciešami mezgla piestiprināšanai transportlīdzeklim. Sakabes lodgalvu stingri nostiprina testa stendā, kas spēj radīt mainīgu vai pulsējošu spēku, tādā faktiskā stāvoklī, kādā to ir paredzēts izmantot. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Par spēka pielikšanas līdzekli izmanto piemērotu sakabes galvu 80. Paraugu nostiprina testa stendā ar sakabes elementiem, kas uzstādīti un izkārtoti tā, ka parauga relatīvā pozīcija atbilst izmantošanā paredzētajai. Paraugu nepakļauj nekādiem papildu spēkiem vai momentiem, kas nav konkrētais testa spēks. Testa spēku pieliek sakabes punktā, tādā iedarbības līnijā, kas vērsta rezultējošajā leņķī, ko iegūst no pieņēmumiem horizontālajai un vertikālajai slogošanai. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Pieņēmumi slogošanai
  Kā noteikts šā pielikuma 1.7. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.

Kā noteikts šā pielikuma 1.7. punktā.

| 3.2. | Sakabes galva 80 (b klase) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Pamattests ir dinamisks nogurumizturības tests, kurā pieliek mainīgu vai pulsējošu testa spēku. Alternatīvi pieļaujams arī divkomponentu sinhronais dinamiskais nogurumizturības tests. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Dinamisko testu veic, izmantojot atsevišķu mezglu ar ekvivalentas vai lielākas izturības sakabes lodgalvu 80.
  Paraugu nostiprina testa stendā ar sakabes elementiem, kas uzstādīti un izkārtoti tā, ka parauga relatīvā pozīcija atbilst izmantošanā paredzētajai.
  Paraugu nepakļauj nekādiem papildu spēkiem vai momentiem, kas nav konkrētais testa spēks.
  Testa spēku pieliek sakabes punktā, tādā iedarbības līnijā, kas vērsta rezultējošajā leņķī, ko iegūst no pieņēmumiem horizontālajai un vertikālajai slogošanai. |
| --- | --- |

3.2.2.

Paraugu nostiprina testa stendā ar sakabes elementiem, kas uzstādīti un izkārtoti tā, ka parauga relatīvā pozīcija atbilst izmantošanā paredzētajai.

Paraugu nepakļauj nekādiem papildu spēkiem vai momentiem, kas nav konkrētais testa spēks.

Testa spēku pieliek sakabes punktā, tādā iedarbības līnijā, kas vērsta rezultējošajā leņķī, ko iegūst no pieņēmumiem horizontālajai un vertikālajai slogošanai.

| 3.2.3. | Pieņēmumi slogošanai
  Kā noteikts šā pielikuma 1.7. punktā. |
| --- | --- |

3.2.3.

Kā noteikts šā pielikuma 1.7. punktā.

| 3.3. | Jūgstieņa sakabes |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Skavas veida sakabes (c klase)
  Paraugam veic dinamisku nogurumizturības testu. Sakabes ierīci aprīko ar visiem stiprinājumiem, kas vajadzīgi stiprināšanai pie transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

3.3.1.

Paraugam veic dinamisku nogurumizturības testu. Sakabes ierīci aprīko ar visiem stiprinājumiem, kas vajadzīgi stiprināšanai pie transportlīdzekļa.

| 3.3.1.1. | Stingrā jūgstieņa piekabēm
  Dinamisks nogurumizturības tests ar pulsējošu slodzi pulsējoša stiepes sprieguma diapazonā ar rezultējošo testa spēku (vilkšana virzienā atpakaļ un uz leju)
  Kā noteikts šā pielikuma 1.7. punktā. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Dinamisks nogurumizturības tests ar pulsējošu slodzi pulsējoša stiepes sprieguma diapazonā ar rezultējošo testa spēku (vilkšana virzienā atpakaļ un uz leju)

Kā noteikts šā pielikuma 1.7. punktā.

| 3.3.1.2. | Piekabju skavas veida sakabes
  Izmanto pieņēmumus slogošanai, ņemot vērā D





  vērtību.
  R1 un R2, kā norādījis ražotājs (R2 · R1). Dinamisks nogurumizturības tests, kā izklāstīts šā pielikuma 3.3.1.1. punktā. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Izmanto pieņēmumus slogošanai, ņemot vērā D

Formula

vērtību.

R1 un R2, kā norādījis ražotājs (R2 · R1). Dinamisks nogurumizturības tests, kā izklāstīts šā pielikuma 3.3.1.1. punktā.

| 3.3.1.3. | Sakabes pirksta bloķēšanas ierīces statiskie testi
  Skavas veida sakabēm ar necilindrisku pirkstu ir nepieciešams testēt arī noslēgšanas un bloķēšanas ierīces, pieliekot statisku spēku, kas vienāds ar 0,25 · D un darbojas atvēršanas virzienā.
  Testa spēks, kas vienāds ar 0,1 · D ir pietiekams cilindriskiem sakabes pirkstiem.
  Šo spēku ātri un pakāpeniski palielina līdz iepriekš minētajai vērtībai un notur 10 sekundes.
  Testā saslēgums nedrīkst atvērties, un tas nedrīkst izraisīt nekādus bojājumus. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Skavas veida sakabēm ar necilindrisku pirkstu ir nepieciešams testēt arī noslēgšanas un bloķēšanas ierīces, pieliekot statisku spēku, kas vienāds ar 0,25 · D un darbojas atvēršanas virzienā.

Testa spēks, kas vienāds ar 0,1 · D ir pietiekams cilindriskiem sakabes pirkstiem.

Šo spēku ātri un pakāpeniski palielina līdz iepriekš minētajai vērtībai un notur 10 sekundes.

Testā saslēgums nedrīkst atvērties, un tas nedrīkst izraisīt nekādus bojājumus.

| 3.3.2. | Vilkšanas āķi (g klase)
  Kā noteikts šā pielikuma 3.3.1. punktā. |
| --- | --- |

3.3.2.

Kā noteikts šā pielikuma 3.3.1. punktā.

| 3.3.3. | Velkošā transportlīdzekļa jūgstieņi (i klase) |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | Vai nu kā izklāstīts 3.3.1. punktā, vai statisks tests 3.3.3.2. punktā aprakstītā dinamiskā testa vietā, ja jūgstieni paredzēts montēt uz lauksaimniecības transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.3.2. | Statiskā testa metode |
| --- | --- |

3.3.3.2.

| 3.3.3.2.1. | Testa specifikācijas |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.

| 3.3.3.2.1.1. | Vispārīgi
  Atkarībā no konstrukcijas raksturlielumiem mehāniskajai sakabei veic statiskus testus saskaņā ar 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 un 3.3.3.2.1.4. punktu. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.1.

Atkarībā no konstrukcijas raksturlielumiem mehāniskajai sakabei veic statiskus testus saskaņā ar 3.3.3.2.1.2, 3.3.3.2.1.3 un 3.3.3.2.1.4. punktu.

| 3.3.3.2.1.2. | Sagatavošanās testam
  Testus veic ar īpašu mašīnu, mehāniskajai sakabei un jebkādai struktūrai, kas to savieno ar velkošā transportlīdzekļa korpusu, esot piestiprinātai pie stingras struktūras, izmantojot tādas pašas sastāvdaļas, ko izmanto tās piestiprināšanai velkošajam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.2.

Testus veic ar īpašu mašīnu, mehāniskajai sakabei un jebkādai struktūrai, kas to savieno ar velkošā transportlīdzekļa korpusu, esot piestiprinātai pie stingras struktūras, izmantojot tādas pašas sastāvdaļas, ko izmanto tās piestiprināšanai velkošajam transportlīdzeklim.

| 3.3.3.2.1.3. | Testa instrumenti
  Instrumentiem pielikto slodžu un pārvietojumu reģistrēšanai jābūt ar šādu precizitātes pakāpi:






  a) | pieliktās slodzes: ± 50 daN, |
| --- | --- | --- |

3.3.3.2.1.3.

Instrumentiem pielikto slodžu un pārvietojumu reģistrēšanai jābūt ar šādu precizitātes pakāpi:

a)

pieliktās slodzes: ± 50 daN,

| b) | pārvietojumi: ± 0,01 mm. |
| --- | --- |

b)

pārvietojumi: ± 0,01 mm.

| 3.3.3.2.1.4. | Testa procedūra |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.

| 3.3.3.2.1.4.1. | Sakabes ierīcei vispirms pieliek pirmsvilkšanas slodzi, kas nepārsniedz 15 % no vilces testu slodzes, kura noteikta 3.3.3.2.1.4.2. punktā.
  Darbību, kas aprakstīta 3.3.3.2.1.4.1. punktā, atkārto vismaz divas reizes, sākot ar nulles slodzi, ko pakāpeniski palielina, līdz sasniegta 3.3.3.2.1.4.1. punktā norādītā vērtība, un tad samazina līdz 500 daN; šo stabilizējošo slodzi notur vismaz 60 sekundes. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.1.

Darbību, kas aprakstīta 3.3.3.2.1.4.1. punktā, atkārto vismaz divas reizes, sākot ar nulles slodzi, ko pakāpeniski palielina, līdz sasniegta 3.3.3.2.1.4.1. punktā norādītā vērtība, un tad samazina līdz 500 daN; šo stabilizējošo slodzi notur vismaz 60 sekundes.

| 3.3.3.2.1.4.2. | Datiem, ko reģistrē, lai izveidotu slodzes/deformācijas līkni vilces apstākļos vai šīs līknes grafisko attēlu, ko nodrošina vilkšanas mašīnai pieslēgta drukas iekārta, jāizmanto tikai pieaugošas slodzes, sākot no 500 daN attiecībā pret sakabes ierīces atskaites centru.
  Slodzi palielina nepārtraukti, līdz sasniegta vilces testa slodze, kuras lielums ir tehniski pieļaujamā piekabes masa, reizināta ar 1,5; turklāt slodzes/deformācijas līknei jābūt vienmērīgai bez straujiem kāpumiem un kritumiem intervālā no 500 daN līdz 1/3 no maksimālās vilces slodzes.
  Paliekošo deformāciju reģistrē uz slodzes/deformācijas līknes attiecībā pret 500 daN slodzi pēc tam, kad testa slodze samazināta līdz šai vērtībai.
  Reģistrētā paliekošās deformācijas vērtība nedrīkst pārsniegt 25 % no notiekošās maksimālās elastīgās deformācijas. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.4.2.

Slodzi palielina nepārtraukti, līdz sasniegta vilces testa slodze, kuras lielums ir tehniski pieļaujamā piekabes masa, reizināta ar 1,5; turklāt slodzes/deformācijas līknei jābūt vienmērīgai bez straujiem kāpumiem un kritumiem intervālā no 500 daN līdz 1/3 no maksimālās vilces slodzes.

Paliekošo deformāciju reģistrē uz slodzes/deformācijas līknes attiecībā pret 500 daN slodzi pēc tam, kad testa slodze samazināta līdz šai vērtībai.

Reģistrētā paliekošās deformācijas vērtība nedrīkst pārsniegt 25 % no notiekošās maksimālās elastīgās deformācijas.

| 3.3.3.2.1.5. | Pirms 3.3.3.2.1.4.2. punktā minētā testa veic testu, kurā sakabes ierīces atskaites centram pakāpeniski pieliek sākotnējo slodzi, kas trīskārt pārsniedz ražotāja ieteikto maksimāli pieļaujamo vertikālo spēku (daN, vienāds ar g · S/10), sākot no 500 daN sākotnējās slodzes.
  Testa laikā sakabes ierīces deformācija nedrīkst pārsniegt 10 % no notiekošās maksimālās elastīgās deformācijas.
  Pārbaudi veic pēc vertikālā spēka (daN, vienāds ar g · S/10) noņemšanas un atgriešanās pie 500 daN sākotnējās slodzes. |
| --- | --- |

3.3.3.2.1.5.

Testa laikā sakabes ierīces deformācija nedrīkst pārsniegt 10 % no notiekošās maksimālās elastīgās deformācijas.

Pārbaudi veic pēc vertikālā spēka (daN, vienāds ar g · S/10) noņemšanas un atgriešanās pie 500 daN sākotnējās slodzes.

| 3.3.4. | Smailes veida sakabes (h klase)
  Kā noteikts šā pielikuma 3.3.1. punktā. |
| --- | --- |

3.3.4.

Kā noteikts šā pielikuma 3.3.1. punktā.

| 3.3.5. | Ap garenasi nerotējoša skavas veida jūgstieņa sakabe (q klase)
  Kā noteikts šā pielikuma 3.3.3. punktā. |
| --- | --- |

3.3.5.

Kā noteikts šā pielikuma 3.3.3. punktā.

| 3.3.6. | Fiksācijas plāksnes (visām a, g un h klases jūgstieņa sakabēm, kur tādas ir)
  Lodes, āķa vai smailes veida sakabju un tām līdzvērtīgu sakabju fiksācijas plāksni testē ar statisku spēku Fs stat = 0,6 · D (vērstu vertikāli augšup) Nav pieļaujamas plaisas vai lūzumi, kas ietekmē sakabes ierīces darbību. |
| --- | --- |

3.3.6.

Lodes, āķa vai smailes veida sakabju un tām līdzvērtīgu sakabju fiksācijas plāksni testē ar statisku spēku Fs stat = 0,6 · D (vērstu vertikāli augšup) Nav pieļaujamas plaisas vai lūzumi, kas ietekmē sakabes ierīces darbību.

| 3.4. | Jūgstieņa cilpas (d klase) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Skavas veida sakabju jūgstieņa cilpas (d40-1 un d40-2 klase) pakļauj tādiem pašiem dinamiskajiem testiem un līdzvērtīgiem pieņēmumiem slogošanai (sk. 3.3.1. punktu).
  Jūgstieņa cilpām, ko izmanto tikai piekabēm ar atsevišķām asīm, veic testu, izmantojot pieņēmumus horizontālai slogošanai.
  Testu var veikt, pieliekot vai nu mainīgu, vai pulsējošu testa spēku, kas norādīts 3.3.1. punktā. |
| --- | --- |

3.4.1.

Jūgstieņa cilpām, ko izmanto tikai piekabēm ar atsevišķām asīm, veic testu, izmantojot pieņēmumus horizontālai slogošanai.

Testu var veikt, pieliekot vai nu mainīgu, vai pulsējošu testa spēku, kas norādīts 3.3.1. punktā.

| 3.4.2. | Vilkšanas āķu jūgstieņa cilpas (d50 klase), velkošā transportlīdzekļa jūgstieņus vai smailes veida sakabes testē tāpat kā skavas veida sakabju jūgstieņa cilpas. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Jūgstieņa cilpas (r klase)
  Kā noteikts šā pielikuma 3.3.3. punktā. |
| --- | --- |

3.5.

Kā noteikts šā pielikuma 3.3.3. punktā.

| 3.6. | Vilkšanas rāmji (f klase) |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Vilkšanas rāmjus testēšanas laikā pakļauj tādiem pašiem spēkiem kā sakabi. Testa slodzi pieliek tādā attālumā pa horizontāli un vertikāli, kas atbilst sakabes ierīces pozīcijai, kurā vilkšanas rāmim ir visnelabvēlīgākie apstākļi. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Sagatavošanās testam
  Testus veic saskaņā ar 3.3.3.2.1.2. punktu. |
| --- | --- |

3.6.2.

Testus veic saskaņā ar 3.3.3.2.1.2. punktu.

| 3.6.3. | Testa instrumenti
  Instrumentiem, ko lieto pielikto slodžu un kustību reģistrācijai, jāatbilst 3.3.3.2.1.3. punktam. |
| --- | --- |

3.6.3.

Instrumentiem, ko lieto pielikto slodžu un kustību reģistrācijai, jāatbilst 3.3.3.2.1.3. punktam.

| 3.6.4. | Vilkšanas rāmju salīdzinājums
  Obligāto testu vietā vilkšanas rāmjus drīkst izvērtēt, salīdzinot aprēķinus. Salīdzinātajam rāmim pēc galvenajiem konstrukcijas raksturlielumiem ir jābūt līdzīgam jau testētam rāmim. |
| --- | --- |

3.6.4.

Obligāto testu vietā vilkšanas rāmjus drīkst izvērtēt, salīdzinot aprēķinus. Salīdzinātajam rāmim pēc galvenajiem konstrukcijas raksturlielumiem ir jābūt līdzīgam jau testētam rāmim.

| 3.7. | Jūgstieņi (e klase) |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Jūgstieņus testē tāpat kā jūgstieņa sakabes (sk. 3.3.1. punktu). Tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests drīkst neveikt nogurumizturības testu, ja sastāvdaļas parauga vienkāršā konstrukcija dara iespējamu tā stiprības teorētisku pārbaudi.
  Konstrukcijā ietvertos spēkus teorētiskai verifikācijai aprēķina šādi:





  kur:
  V ir 3.3.1.1. punktā dotā spēka amplitūda;
  Fsc ir aprēķinātā vertikālā slodze.
  Pieļaujamajiem spriegumiem jāatbilst ISO 7641-1:1983 5.3. punktam.
  Pieļaujamais spriegums metinājuma vietā nedrīkst pārsniegt 90 N/mm2.
  Liektiem jūgstieņiem (piem., “S” formas) un piekabju ar atsevišķām asīm jūgstieņiem ņem vērā spēka horizontālo komponenti

  . |
| --- | --- |

3.7.1.

Konstrukcijā ietvertos spēkus teorētiskai verifikācijai aprēķina šādi:

Formula

kur:

V ir 3.3.1.1. punktā dotā spēka amplitūda;

Fsc ir aprēķinātā vertikālā slodze.

Pieļaujamajiem spriegumiem jāatbilst ISO 7641-1:1983 5.3. punktam.

Pieļaujamais spriegums metinājuma vietā nedrīkst pārsniegt 90 N/mm2.

Liektiem jūgstieņiem (piem., “S” formas) un piekabju ar atsevišķām asīm jūgstieņiem ņem vērā spēka horizontālo komponenti
  Formula
  .

| 3.7.2. | Piekabju ar atsevišķām asīm jūgstieņiem ar brīvu kustību vertikālā plaknē papildus nogurumizturības testam vai teorētiskajai stiprības verifikācijai vai nu ar teorētisku aprēķinu, izmantojot konstrukcijā ietverto spēku

  , vai ar lieces testu, izmantojot spēku

  , verificē arī izturību liecē.
  Aprēķina gadījumā pieļaujamajam spriegumam jāatbilst 3.7.1. punktam. |
| --- | --- |

3.7.2.

Aprēķina gadījumā pieļaujamajam spriegumam jāatbilst 3.7.1. punktam.

| 3.7.3. | Vadāmo asu gadījumā izturību liecē verificē ar teorētisku aprēķinu vai lieces testu. Sakabes punkta centrā pieliek horizontālu, sānisku statisko spēku. Šā spēka lielumu izvēlas tādu, ka

  (kNm) moments ir pielikts aptuveni priekšējās ass centrā. Pieļaujamajiem spriegumiem jāatbilst 3.7.1. punktam. |
| --- | --- |

3.7.3.

---

7. PIELIKUMS

Uzstādīšana un īpašās prasības

1.

Velkošie transportlīdzekļi

1.1.

Velkošo transportlīdzekli drīkst aprīkot ar vienu vai vairākām sakabes ierīcēm saskaņā ar 2.6. punktu un 5. pielikuma 6. tabulu.

1.2.

Ja velkošais transportlīdzeklis ir aprīkots ar vienu vai vairākām sakabes ierīcēm saskaņā ar 2.6. punktu un 5. pielikuma 6. tabulu, vismaz vienas no šīm ierīcēm raksturojošajiem lielumiem D, Dc, S, Av un vmax ir jāatbilst velkošā transportlīdzekļa maksimālajām pieļaujamajām vērtībām, ko norādījis velkošā transportlīdzekļa ražotājs.

2.

Velkamo transportlīdzekļu sakabes ierīcēm, kas atbilst 2.6. punktam un 5. pielikuma 6. tabulai, velkamā transportlīdzekļa savienošanai ar velkošo transportlīdzekli jābūt vismaz tādām raksturojošo lielumu D, Dc, S, Av un vmax vērtībām, kas atbilst velkamā transportlīdzekļa maksimālajām pieļaujamajām vērtībām, ko norādījis velkamā transportlīdzekļa ražotājs.

---