# Euroopa Liidu L 241/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 241 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik19. september 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 241

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik19. september 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1609, 12. september 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Marmelada Branca de Odivelas (KGT) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1610, 13. september 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 738/2000 seoses tööplatvormiga varustatud hüdraulilise tõsteseadmega sõiduki klassifitseerimisega kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/1611, 13. september 2022, millega nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi operatsiooni ülem ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1010 (BiH/33/2022) | 5 |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2022/1612, 16. veebruar 2022, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 artikli 27 lõike 3 kohase täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu ja vorm | 7 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/1613, 9. september 2022, millega muudetakse otsust (EL) 2016/948 ettevõtlussektori varaostukava rakendamise kohta (EKP/2016/16) (EKP/2022/29) | 13 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1609, 12. september 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Marmelada Branca de Odivelas (KGT)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1610, 13. september 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 738/2000 seoses tööplatvormiga varustatud hüdraulilise tõsteseadmega sõiduki klassifitseerimisega kombineeritud nomenklatuuris

3

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/1611, 13. september 2022, millega nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi operatsiooni ülem ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1010 (BiH/33/2022)

5

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2022/1612, 16. veebruar 2022, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 artikli 27 lõike 3 kohase täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu ja vorm

7

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/1613, 9. september 2022, millega muudetakse otsust (EL) 2016/948 ettevõtlussektori varaostukava rakendamise kohta (EKP/2016/16) (EKP/2022/29)

(EKP/2022/29)

13

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid) parandus ( ELT L 231, 30.6.2021 ) | 16 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid) parandus ( ELT L 231, 30.6.2021 )

( ELT L 231, 30.6.2021 )

16

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1609,

12. september 2022,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Marmelada Branca de Odivelas“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Marmelada Branca de Odivelas“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Portugali taotlus registreerida nimetus „Marmelada Branca de Odivelas“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Marmelada Branca de Odivelas“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Marmelada Branca de Odivelas“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Marmelada Branca de Odivelas“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 219, 3.6.2022, lk 20.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 19.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1610,

13. september 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 738/2000 seoses tööplatvormiga varustatud hüdraulilise tõsteseadmega sõiduki klassifitseerimisega kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 738/2000 (2) klassifitseeriti kõnealuse määruse lisa punktis 5 loetletud neljarattaline elektrimootoriga sõiduk, millel on tasasele pinnale paigaldatud ja kaitsepiirdega tööplatvormiga varustatud teleskoopnoolega hüdrauliline tõsteseade kõrgusega kuni 15,5 m ja tõstevõimega kuni 227 kg, kombineeritud nomenklatuuri (CN) koodi 8428 90 90 alla kui muu tõsteseade. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 738/2000 (2) klassifitseeriti kõnealuse määruse lisa punktis 5 loetletud neljarattaline elektrimootoriga sõiduk, millel on tasasele pinnale paigaldatud ja kaitsepiirdega tööplatvormiga varustatud teleskoopnoolega hüdrauliline tõsteseade kõrgusega kuni 15,5 m ja tõstevõimega kuni 227 kg, kombineeritud nomenklatuuri (CN) koodi 8428 90 90 alla kui muu tõsteseade.

| (2) | Tõsteseadme rubriigist 8427 väljajätmise põhjuseks oli asjaolu, et see ei sobi kaubaveoks, vaid on projekteeritud üksnes kaupade ja inimeste tõstmiseks. Rubriiki 8427 võivad kuuluda ka tooted, mis ei ole ette nähtud kaubaveoks. Vastavalt harmoneeritud süsteemi selgitavatele märkustele rubriigi 8427 B osa punkti 1 kohta kuuluvad rubriiki 8427 mehaanilise tõsteplatvormiga veokid elektrikaablite, tänavavalgustussüsteemide jms hooldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Tõsteseadme rubriigist 8427 väljajätmise põhjuseks oli asjaolu, et see ei sobi kaubaveoks, vaid on projekteeritud üksnes kaupade ja inimeste tõstmiseks. Rubriiki 8427 võivad kuuluda ka tooted, mis ei ole ette nähtud kaubaveoks. Vastavalt harmoneeritud süsteemi selgitavatele märkustele rubriigi 8427 B osa punkti 1 kohta kuuluvad rubriiki 8427 mehaanilise tõsteplatvormiga veokid elektrikaablite, tänavavalgustussüsteemide jms hooldamiseks.

| (3) | Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) harmoneeritud süsteemi komitee (HSC) kiitis oma 68. istungjärgul 2021. aasta septembris heaks klassifitseerimisalase arvamuse 8427.10/1, milles klassifitseeriti toode nimetusega „iseliikuv poomtõstuk“ ehk elektrimootori ja ratastega alusveok, millel on liigendiga hüdrauliline tõstepoom, millele on paigaldatud tööplatvorm (puur või korv). Tõstuki maksimaalne kiirus on 5,2 km/h (kokkupandult) ja 0,8 km/h (avatult), maksimaalne töökõrgus 15,7 m, maksimaalne brutomass 6 500 kg ja platvormi tõstevõime 227 kg. See on projekteeritud võimaldamaks töötajal kõrgustes töötada. Tõstuk klassifitseeriti harmoneeritud süsteemi (HS) alamrubriiki 8427 10 ja vastab objektiivsete omaduste poolest CN-koodile 8427 10 10 kui iseliikuv elektrimootoriga autolaadur, mille tõstekõrgus on vähemalt 1 m. |
| --- | --- |

(3)

Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) harmoneeritud süsteemi komitee (HSC) kiitis oma 68. istungjärgul 2021. aasta septembris heaks klassifitseerimisalase arvamuse 8427.10/1, milles klassifitseeriti toode nimetusega „iseliikuv poomtõstuk“ ehk elektrimootori ja ratastega alusveok, millel on liigendiga hüdrauliline tõstepoom, millele on paigaldatud tööplatvorm (puur või korv). Tõstuki maksimaalne kiirus on 5,2 km/h (kokkupandult) ja 0,8 km/h (avatult), maksimaalne töökõrgus 15,7 m, maksimaalne brutomass 6 500 kg ja platvormi tõstevõime 227 kg. See on projekteeritud võimaldamaks töötajal kõrgustes töötada. Tõstuk klassifitseeriti harmoneeritud süsteemi (HS) alamrubriiki 8427 10 ja vastab objektiivsete omaduste poolest CN-koodile 8427 10 10 kui iseliikuv elektrimootoriga autolaadur, mille tõstekõrgus on vähemalt 1 m.

| (4) | Kuna toote omadused on samasugused kui määruse (EÜ) nr 738/2000 lisa punktis 5 kirjeldatud toote omadused või neile väga sarnased, ei ole nimetatud määruse lisas esitatud toote tariifne klassifitseerimine kooskõlas klassifitseerimisalase arvamusega 8427.10/1. |
| --- | --- |

(4)

Kuna toote omadused on samasugused kui määruse (EÜ) nr 738/2000 lisa punktis 5 kirjeldatud toote omadused või neile väga sarnased, ei ole nimetatud määruse lisas esitatud toote tariifne klassifitseerimine kooskõlas klassifitseerimisalase arvamusega 8427.10/1.

| (5) | Liit on nõukogu otsuse 87/369/EMÜ (3) kohaselt Maailma Tolliorganisatsiooni tollikoostöö nõukogu koostatud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni osaline. HS-komitee poolt heaks kiidetud klassifitseerimisalased arvamused on liidu tariifsete meetmete suunised. |
| --- | --- |

(5)

Liit on nõukogu otsuse 87/369/EMÜ (3) kohaselt Maailma Tolliorganisatsiooni tollikoostöö nõukogu koostatud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni osaline. HS-komitee poolt heaks kiidetud klassifitseerimisalased arvamused on liidu tariifsete meetmete suunised.

| (6) | Selleks et tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine rahvusvahelisel tasandil ning arvestades, et klassifitseerimisalase arvamuse 8427.10/1 sõnastus vastab harmoneeritud süsteemi rubriigi 8427 ja alamrubriigi 8427 10 sõnastusele, tuleb määruse (EÜ) nr 738/2000 lisa punkt 5 välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine rahvusvahelisel tasandil ning arvestades, et klassifitseerimisalase arvamuse 8427.10/1 sõnastus vastab harmoneeritud süsteemi rubriigi 8427 ja alamrubriigi 8427 10 sõnastusele, tuleb määruse (EÜ) nr 738/2000 lisa punkt 5 välja jätta.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 738/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 738/2000 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 738/2000 lisast jäetakse välja tabeli punktile 5 vastav rida ja joonis C.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. september 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. aprill 2000. aasta määrus (EÜ) nr 738/2000 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (EÜT L 87, 8.4.2000, lk 10).

2

(3)  Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

3

---

OTSUSED

| 19.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/5

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2022/1611,

13. september 2022,

millega nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi operatsiooni ülem ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1010 (BiH/33/2022)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed (PJK) tegema asjakohaseid otsuseid Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi operatsiooni ülema (edaspidi „ELi operatsiooni ülem“) nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed (PJK) tegema asjakohaseid otsuseid Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi operatsiooni ülema (edaspidi „ELi operatsiooni ülem“) nimetamise kohta.

| (2) | 8. oktoobril 2018 otsustas PJK põhimõtteliselt, et ELi operatsiooni ülemaks alates 29. märtsist 2019 tuleks nimetada NATO Euroopa vägede kõrgema peakorteri (SHAPE) asestaabiülem, tingimusel et NATO tema valmisolekut kinnitab. |
| --- | --- |

(2)

8. oktoobril 2018 otsustas PJK põhimõtteliselt, et ELi operatsiooni ülemaks alates 29. märtsist 2019 tuleks nimetada NATO Euroopa vägede kõrgema peakorteri (SHAPE) asestaabiülem, tingimusel et NATO tema valmisolekut kinnitab.

| (3) | 7. detsembril 2018 kinnitas Põhja-Atlandi Nõukogu SHAPE’i asestaabiülema valmisolekut asuda alates 29. märtsist 2019 ELi operatsiooni ülema ametisse Berliin-pluss-kokkulepete alusel. |
| --- | --- |

(3)

7. detsembril 2018 kinnitas Põhja-Atlandi Nõukogu SHAPE’i asestaabiülema valmisolekut asuda alates 29. märtsist 2019 ELi operatsiooni ülema ametisse Berliin-pluss-kokkulepete alusel.

| (4) | 2. juulil 2020 võttis PJK vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1010, (2) millega nimetatakse SHAPE’i asestaabiülem kindralmajor Brice HOUDET alates 18. juulist 2020 ELi operatsiooni ülemaks. |
| --- | --- |

(4)

2. juulil 2020 võttis PJK vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1010, (2) millega nimetatakse SHAPE’i asestaabiülem kindralmajor Brice HOUDET alates 18. juulist 2020 ELi operatsiooni ülemaks.

| (5) | NATO otsustas 1. septembril 2022 nimetada alates kõnealusest kuupäevast kindralmajor Brice HOUDET’ asemele SHAPE’i asestaabiülemaks kindralleitnant Hubert COTTEREAU. Kindralleitnant Hubert COTTEREAU peaks alates nimetatud kuupäevast asuma kindralmajor Brice HOUDET’ asemel täitma ka ELi operatsiooni ülema volitusi. |
| --- | --- |

(5)

NATO otsustas 1. septembril 2022 nimetada alates kõnealusest kuupäevast kindralmajor Brice HOUDET’ asemele SHAPE’i asestaabiülemaks kindralleitnant Hubert COTTEREAU. Kindralleitnant Hubert COTTEREAU peaks alates nimetatud kuupäevast asuma kindralmajor Brice HOUDET’ asemel täitma ka ELi operatsiooni ülema volitusi.

| (6) | ELi sõjaline komitee leppis 7. septembril 2022 kokku soovituses nimetada ELi operatsiooni ülemaks alates 1. septembrist 2022 kindralleitnant Hubert COTTEREAU. |
| --- | --- |

(6)

ELi sõjaline komitee leppis 7. septembril 2022 kokku soovituses nimetada ELi operatsiooni ülemaks alates 1. septembrist 2022 kindralleitnant Hubert COTTEREAU.

| (7) | Otsus (ÜVJP) 2020/1010 tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Otsus (ÜVJP) 2020/1010 tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (8) | 12. ja 13. detsembril 2002 võeti Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu deklaratsioon, milles märgitakse, et Berliin-pluss-kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liidu liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel“ osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped, |
| --- | --- |

(8)

12. ja 13. detsembril 2002 võeti Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu deklaratsioon, milles märgitakse, et Berliin-pluss-kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liidu liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel“ osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Alates 1. septembrist 2022 nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi operatsiooni ülemaks NATO Euroopa vägede kõrgema peakorteri (SHAPE) asestaabiülem kindralleitnant Hubert COTTEREAU.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2020/1010 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2022.

Brüssel, 13. september 2022

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 2. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1010, millega nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi operatsiooni ülem ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2019/264 (BiH/29/2020) (ELT L 224, 13.7.2020, lk 7).

2

---

| 19.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/7

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2022/1612,

16. veebruar 2022,

millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 artikli 27 lõike 3 kohase täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu ja vorm

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2018/1240 on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) kolmandate riikide kodanike jaoks, kellelt ei nõuta liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks viisat. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2018/1240 on loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) kolmandate riikide kodanike jaoks, kellelt ei nõuta liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks viisat.

| (2) | Selleks et vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus saaks teha otsuse päringutabamuse andnud taotluste kohta, või et selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kuhu kolmanda riigi kodanik kavatseb reisida, saaks teha otsuse piiratud territoriaalse kehtivusega taotluste kohta, peab taotlusvormidel esitatud teave olema täielik ja täpne. Kui ETIASe riiklik üksus peab teavet otsuse tegemiseks ebapiisavaks, peaks tal olema võimalik loetelu alusel nõuda taotlejalt rohkem teavet või vajalikke dokumente. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vastutava liikmesriigi ETIASe riiklik üksus saaks teha otsuse päringutabamuse andnud taotluste kohta, või et selle liikmesriigi ETIASe riiklik üksus, kuhu kolmanda riigi kodanik kavatseb reisida, saaks teha otsuse piiratud territoriaalse kehtivusega taotluste kohta, peab taotlusvormidel esitatud teave olema täielik ja täpne. Kui ETIASe riiklik üksus peab teavet otsuse tegemiseks ebapiisavaks, peaks tal olema võimalik loetelu alusel nõuda taotlejalt rohkem teavet või vajalikke dokumente.

| (3) | Seepärast on vaja kehtestada kõnealune eelnevalt kindlaks määratud loetelu, mida ETIASe riiklikud üksused saaksid kasutada taotlejatelt lisateabe või -dokumentide nõudmiseks vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artikli 27 lõikele 3 või artikli 44 lõikele 3. Loetelu peaks olema üldine, sisaldades teavet ja dokumente, mida võib nõuda, võimaldades samal ajal taotlejatel esitada ka sellist teavet või dokumente, mida nad ise vajalikuks peavad. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja kehtestada kõnealune eelnevalt kindlaks määratud loetelu, mida ETIASe riiklikud üksused saaksid kasutada taotlejatelt lisateabe või -dokumentide nõudmiseks vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artikli 27 lõikele 3 või artikli 44 lõikele 3. Loetelu peaks olema üldine, sisaldades teavet ja dokumente, mida võib nõuda, võimaldades samal ajal taotlejatel esitada ka sellist teavet või dokumente, mida nad ise vajalikuks peavad.

| (4) | Taotlejad peaksid saama selgeid juhiseid selle kohta, millist teavet või dokumente neilt nõutakse. Eelnevalt kindlaks määratud loetelu tehniline rakendamine peaks seega võimaldama ETIASe riiklikel üksustel lisada loetelust valitud variandile selle kirjelduse. Eelnevalt kindlaks määratud loetelu tehniline rakendamine peaks vaikimisi andma taotlejatele ka võimaluse esitada mis tahes teavet või dokumente, mida nad seoses oma taotlusega vajalikuks peavad. |
| --- | --- |

(4)

Taotlejad peaksid saama selgeid juhiseid selle kohta, millist teavet või dokumente neilt nõutakse. Eelnevalt kindlaks määratud loetelu tehniline rakendamine peaks seega võimaldama ETIASe riiklikel üksustel lisada loetelust valitud variandile selle kirjelduse. Eelnevalt kindlaks määratud loetelu tehniline rakendamine peaks vaikimisi andma taotlejatele ka võimaluse esitada mis tahes teavet või dokumente, mida nad seoses oma taotlusega vajalikuks peavad.

| (5) | Teave või dokumendid, mille taotlejad esitavad ettenähtud tähtaja jooksul, peaksid võimaldama vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikul üksusel teha taotluste kohta otsuse. Nõutud täiendava teabe või dokumentide esitamata jätmine ei tohiks aga kaasa tuua reisiloa taotluse automaatset tagasilükkamist. |
| --- | --- |

(5)

Teave või dokumendid, mille taotlejad esitavad ettenähtud tähtaja jooksul, peaksid võimaldama vastutava liikmesriigi ETIASe riiklikul üksusel teha taotluste kohta otsuse. Nõutud täiendava teabe või dokumentide esitamata jätmine ei tohiks aga kaasa tuua reisiloa taotluse automaatset tagasilükkamist.

| (6) | Samuti on vaja kehtestada piisavad normid taotlejate isikuandmete kaitsmiseks ja volitatud asutuste juurdepääsu tagamiseks andmetele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (2). |
| --- | --- |

(6)

Samuti on vaja kehtestada piisavad normid taotlejate isikuandmete kaitsmiseks ja volitatud asutuste juurdepääsu tagamiseks andmetele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (2).

| (7) | Käesolev otsus ei piira Euroopa Parlamendi ja komisjoni direktiivi 2004/38/EÜ (3) kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei piira Euroopa Parlamendi ja komisjoni direktiivi 2004/38/EÜ (3) kohaldamist.

| (8) | Võttes arvesse, et määrus (EL) 2018/1240 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2018/1240 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev otsus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2018/1240 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2018/1240 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev otsus Taani suhtes siduv.

| (9) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (5) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (nende kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (5) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, (7) mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, (7) mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, (9) mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, (9) mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (13) | Käesolev otsus on õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus on õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (14) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 21. juunil 2021, |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (11) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 21. juunil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse sellise eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu ja vorm, mida ETIASe riiklikud üksused kasutavad taotlejatelt lisateabe või -dokumentide nõudmiseks vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artikli 27 lõikele 3 või artikli 44 lõikele 3.

Artikkel 2

Täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu

1.   ETIASe riiklike üksuste poolt täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu on esitatud lisas.

2.   eu-LISA loob ETIASe infosüsteemi tehnilise arendamise raames ETIASe riiklikele üksustele võimaluse lisada lõike 1 kohaselt loetelust valitud variandile selle kirjelduse.

3.   Täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu jätab taotlejatele võimaluse esitada mis tahes teavet või dokumente, mida nad seoses oma taotlusega vajalikuks peavad, kui neile on esitatud täiendava teabe või dokumentide nõue.

Artikkel 3

Täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu vorm

ETIASe riiklike üksuste poolt täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu vorm võimaldab loetelust valida ühe või mitu varianti.

Artikkel 4

Teave, mis tuleb esitada taotlejale koos täiendava teabe või dokumentide nõudega seoses riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud viibimisaja ületamisega

1.   Kui ETIASe riiklik üksus nõuab taotlejalt lisateavet, et selgitada tema varasemat liikmesriigi/liikmesriikide territooriumil viibimise aja ületamist, teeb ta määruse (EL) 2018/1240 artikli 6 lõike 2 punktiga g loodud turvalise konto teenuse kaudu taotlejale kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2226 (12) artikli 16 lõike 3 punktides a ja b osutatud andmed.

2.   Lõike 1 kohaldamisel on ETIASe riiklike üksuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel kõnealuses lõikes osutatud andmetele otsene juurdepääs ja nad võivad neid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kasutada kirjutuskaitstud vormingus. Kasutatud andmeid taotlustoimikusse ei kanta.

3.   Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmed on kättesaadavad üksnes ajavahemikul, mil taotlejad saavad esitada täiendavat teavet või dokumente vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artikli 27 lõikele 3.

4.   Pärast seda, kui ETIASe riiklik üksus on teinud taotluse kohta otsuse, kustutatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmed turvalise konto teenusest.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 16. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 236, 19.9.2018, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

3

(4)  Käesolev otsus jääb väljapoole nende meetmete kohaldamisala, mis on sätestatud nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 (ELT L 327, 9.12.2017, lk 20).

12

---

LISA

vastavalt artiklile 2

Taotlejatelt täiendava teabe või dokumentide nõudmiseks kasutatava eelnevalt kindlaks määratud loetelu sisu:

| (1) | taotleja reisidokument/-dokumendid (võimalus nõuda kogu dokumenti või ainult selle biograafiliste andmetega lehekülge; lehekülge/lehekülgi välja antud, keeldutud, kehtetuks tunnistatud või tühistatud viisa(de)ga; lehekülgi, millel on sisenemis-/väljumistemplid; võimalus nõuda varasemat reisidokumenti ja reisidokumente, mis on seotud muu riigi kodakondsusega); |
| --- | --- |

(1)

taotleja reisidokument/-dokumendid (võimalus nõuda kogu dokumenti või ainult selle biograafiliste andmetega lehekülge; lehekülge/lehekülgi välja antud, keeldutud, kehtetuks tunnistatud või tühistatud viisa(de)ga; lehekülgi, millel on sisenemis-/väljumistemplid; võimalus nõuda varasemat reisidokumenti ja reisidokumente, mis on seotud muu riigi kodakondsusega);

| (2) | tõend reisidokumendi kaotamise või varguse kohta; |
| --- | --- |

(2)

tõend reisidokumendi kaotamise või varguse kohta;

| (3) | taotleja seadusliku eestkostja reisidokument, kui selline isik on olemas (võimalus nõuda kogu dokumenti või ainult selle biograafilisi andmeid sisaldavat lehekülge); |
| --- | --- |

(3)

taotleja seadusliku eestkostja reisidokument, kui selline isik on olemas (võimalus nõuda kogu dokumenti või ainult selle biograafilisi andmeid sisaldavat lehekülge);

| (4) | taotleja isikut tõendav(ad) dokument/dokumendid, mis ei ole reisidokument/-dokumendid (nt juhiluba, sünnitunnistus); |
| --- | --- |

(4)

taotleja isikut tõendav(ad) dokument/dokumendid, mis ei ole reisidokument/-dokumendid (nt juhiluba, sünnitunnistus);

| (5) | taotleja pikaajaline elamisluba/-load või kodakondsust tõendav(ad) dokument/dokumendid; |
| --- | --- |

(5)

taotleja pikaajaline elamisluba/-load või kodakondsust tõendav(ad) dokument/dokumendid;

| (6) | põhjus(ed), miks taotlusvormil ei ole esitatud kodust aadressi; |
| --- | --- |

(6)

põhjus(ed), miks taotlusvormil ei ole esitatud kodust aadressi;

| (7) | dokumendid, mis tõendavad taotleja elamist deklareeritud aadressil; |
| --- | --- |

(7)

dokumendid, mis tõendavad taotleja elamist deklareeritud aadressil;

| (8) | dokumendid, mis tõendavad ettevõtte või organisatsiooni ametlikku registreerimist (kui taotluse esitas taotleja nimel kolmas isik); |
| --- | --- |

(8)

dokumendid, mis tõendavad ettevõtte või organisatsiooni ametlikku registreerimist (kui taotluse esitas taotleja nimel kolmas isik);

| (9) | dokument/dokumendid postiaadressiga, mille kaudu saab taotlejaga ühendust võtta (nt isikutunnistus, elanikukaart või juhiluba); |
| --- | --- |

(9)

dokument/dokumendid postiaadressiga, mille kaudu saab taotlejaga ühendust võtta (nt isikutunnistus, elanikukaart või juhiluba);

| (10) | taotlejale väljastatud Schengeni infosüsteemi sisenemis- ja viibimiskeelu kehtivust või tühistamist käsitlev(ad) dokument/dokumendid; |
| --- | --- |

(10)

taotlejale väljastatud Schengeni infosüsteemi sisenemis- ja viibimiskeelu kehtivust või tühistamist käsitlev(ad) dokument/dokumendid;

| (11) | tõend selle kohta, et taotlejal on kavandatud viibimise ajaks piisavad elatusvahendid; |
| --- | --- |

(11)

tõend selle kohta, et taotlejal on kavandatud viibimise ajaks piisavad elatusvahendid;

| (12) | tõend majutuse kohta kavandatud viibimise ajal ja vastuvõtva isiku kontaktandmed; |
| --- | --- |

(12)

tõend majutuse kohta kavandatud viibimise ajal ja vastuvõtva isiku kontaktandmed;

| (13) | kohtukutse(d), kohtumäärus/kohtuotsus(ed), tõend(id) kriminaalkaristuste puudumise kohta; |
| --- | --- |

(13)

kohtukutse(d), kohtumäärus/kohtuotsus(ed), tõend(id) kriminaalkaristuste puudumise kohta;

| (14) | liikmesriigi või kolmanda riigi haldusasutuse(te)ga vahetatud kirjad/e-kirjad; |
| --- | --- |

(14)

liikmesriigi või kolmanda riigi haldusasutuse(te)ga vahetatud kirjad/e-kirjad;

| (15) | välja kuulutatud süüdimõistva(te) kohtuotsus(t)ega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

(15)

välja kuulutatud süüdimõistva(te) kohtuotsus(t)ega seotud dokumendid;

| (16) | väljavõte/väljavõtted asjaomas(t)est riiklikust/riiklikest karistusregistri(te)st; |
| --- | --- |

(16)

väljavõte/väljavõtted asjaomas(t)est riiklikust/riiklikest karistusregistri(te)st;

| (17) | dokumendid, mis on seotud tööandjate või organisatsioonide taotlusega reisida teatavasse riiki või teatavasse konflikti- või sõjapiirkonda või seal viibida teataval ajavahemikul; |
| --- | --- |

(17)

dokumendid, mis on seotud tööandjate või organisatsioonide taotlusega reisida teatavasse riiki või teatavasse konflikti- või sõjapiirkonda või seal viibida teataval ajavahemikul;

| (18) | dokumendid, mis on seotud väljakuulutatud määrustega territooriumilt lahkuda või väljakuulutatud lahkumisettekirjutustega; |
| --- | --- |

(18)

dokumendid, mis on seotud väljakuulutatud määrustega territooriumilt lahkuda või väljakuulutatud lahkumisettekirjutustega;

| (19) | tõend haldusvea/-vigade kohta; |
| --- | --- |

(19)

tõend haldusvea/-vigade kohta;

| (20) | haiglaarve(d) või muud haiglas viibimist tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

(20)

haiglaarve(d) või muud haiglas viibimist tõendavad dokumendid;

| (21) | kavandatava riigis viibimise järgne/järgsed tagasisõidupilet(id), sealhulgas maksetõend; |
| --- | --- |

(21)

kavandatava riigis viibimise järgne/järgsed tagasisõidupilet(id), sealhulgas maksetõend;

| (22) | tõend perekondlike sidemete kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

(22)

tõend perekondlike sidemete kohta liikmesriikides;

| (23) | tõend perekonna külastamise kohta, sealhulgas pereliikme(te) eesnimi/nimed, perekonnanimi/-nimed ja elukoht; |
| --- | --- |

(23)

tõend perekonna külastamise kohta, sealhulgas pereliikme(te) eesnimi/nimed, perekonnanimi/-nimed ja elukoht;

| (24) | tõend sõbra/sõprade külastamise kohta, sealhulgas sõbra/sõprade eesnimi/nimed, perekonnanimi/-nimed ja elukoht; |
| --- | --- |

(24)

tõend sõbra/sõprade külastamise kohta, sealhulgas sõbra/sõprade eesnimi/nimed, perekonnanimi/-nimed ja elukoht;

| (25) | piletid (üritused, näitused, kontserdid); |
| --- | --- |

(25)

piletid (üritused, näitused, kontserdid);

| (26) | tööleping(ud)/-kokkulep(p)e(d) või nendega võrreldav dokument; |
| --- | --- |

(26)

tööleping(ud)/-kokkulep(p)e(d) või nendega võrreldav dokument;

| (27) | pardakaardid/pilet(id); |
| --- | --- |

(27)

pardakaardid/pilet(id);

| (28) | tervisetõend(id); |
| --- | --- |

(28)

tervisetõend(id);

| (29) | vaktsineerimistõend(id); |
| --- | --- |

(29)

vaktsineerimistõend(id);

| (30) | dokumendid, mis tõendavad taotleja praegust töökohta (taotlejate puhul, kes on oma taotlusvormil märkinud „töösuhtes“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta); |
| --- | --- |

(30)

dokumendid, mis tõendavad taotleja praegust töökohta (taotlejate puhul, kes on oma taotlusvormil märkinud „töösuhtes“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta);

| (31) | dokumendid taotleja tööandja kohta ning vajaduse korral tööandja kontaktandmed (taotlejate puhul, kes on oma taotlusvormil märkinud „töösuhtes“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta); |
| --- | --- |

(31)

dokumendid taotleja tööandja kohta ning vajaduse korral tööandja kontaktandmed (taotlejate puhul, kes on oma taotlusvormil märkinud „töösuhtes“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta);

| (32) | haridusasutuse nimi (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta); |
| --- | --- |

(32)

haridusasutuse nimi (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta);

| (33) | dokumendid, mis tõendavad taotleja registreeritust õppeasutuse juures (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta); |
| --- | --- |

(33)

dokumendid, mis tõendavad taotleja registreeritust õppeasutuse juures (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta);

| (34) | diplomid/tunnistused (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta); |
| --- | --- |

(34)

diplomid/tunnistused (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta);

| (35) | tõend õppemaksu tasumise kohta (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta); |
| --- | --- |

(35)

tõend õppemaksu tasumise kohta (taotlejate puhul, kes on märkinud oma taotlusvormil „(üli)õpilane“, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses taotlusvormis kasutatavate eelnevalt kindlaks määratud ametikohtade rühmade loetelu kohta);

| (36) | lisateabe päring, et selgitada varasemat viibimisaja ületamist liikmesriigi/-riikide territooriumil, sealhulgas reisi eesmärk, mille käigus viibimisaja ületamine toimus, viibimisaja ületamise põhjused, täpne aadress/täpsed aadressid viibimisaja ületamise ajal ja telefoninumber, mis on seotud aadressi(de)ga, kus elati viibimisaja ületamise ajal; |
| --- | --- |

(36)

lisateabe päring, et selgitada varasemat viibimisaja ületamist liikmesriigi/-riikide territooriumil, sealhulgas reisi eesmärk, mille käigus viibimisaja ületamine toimus, viibimisaja ületamise põhjused, täpne aadress/täpsed aadressid viibimisaja ületamise ajal ja telefoninumber, mis on seotud aadressi(de)ga, kus elati viibimisaja ületamise ajal;

| (37) | lisateabe päring varasema(te) viisa andmisest keeldumis(t)e selgitamiseks; |
| --- | --- |

(37)

lisateabe päring varasema(te) viisa andmisest keeldumis(t)e selgitamiseks;

| (38) | lisateabe päring varasema(te) reisiloa andmisest keeldumis(t)e selgitamiseks; |
| --- | --- |

(38)

lisateabe päring varasema(te) reisiloa andmisest keeldumis(t)e selgitamiseks;

| (39) | lisateabe päring varasema(te) viisa kehtetuks tunnistamis(t)e selgitamiseks; |
| --- | --- |

(39)

lisateabe päring varasema(te) viisa kehtetuks tunnistamis(t)e selgitamiseks;

| (40) | lisateabe päring varasema(te) reisiloa kehtetuks tunnistamis(t)e selgitamiseks; |
| --- | --- |

(40)

lisateabe päring varasema(te) reisiloa kehtetuks tunnistamis(t)e selgitamiseks;

| (41) | lisateabe päring varasema(te) viisa tühistamis(t)e selgitamiseks; |
| --- | --- |

(41)

lisateabe päring varasema(te) viisa tühistamis(t)e selgitamiseks;

| (42) | lisateabe päring varasema(te) reisiloa tühistamis(t)e selgitamiseks; |
| --- | --- |

(42)

lisateabe päring varasema(te) reisiloa tühistamis(t)e selgitamiseks;

| (43) | lisateabe või -dokumentide päring humanitaarsetel põhjustel esitatud piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa taotluse selgitamiseks; |
| --- | --- |

(43)

lisateabe või -dokumentide päring humanitaarsetel põhjustel esitatud piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa taotluse selgitamiseks;

| (44) | lisateabe või -dokumentide päring rahvusvahelistel kohustustel põhineva piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa taotluse selgitamiseks. |
| --- | --- |

(44)

lisateabe või -dokumentide päring rahvusvahelistel kohustustel põhineva piiratud territoriaalse kehtivusega reisiloa taotluse selgitamiseks.

---

| 19.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/13

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2022/1613,

9. september 2022,

millega muudetakse otsust (EL) 2016/948 ettevõtlussektori varaostukava rakendamise kohta (EKP/2016/16) (EKP/2022/29)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige artikli 12.1 teist lõiku koosmõjus artikli 3.1 esimese taande ja artikliga 18.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. juunil 2022 otsustas EKP nõukogu muuta ettevõtlussektori varaostukava raamistikku, et „kallutada“ ettevõtlussektori varaostukava võrdlusalust parema kliimamõjuga emitentide suunas. EKP nõukogu selgituse kohaselt tähendab „kallutamine“ seda, et parema kliimamõjuga ettevõtete emiteeritud varade osakaalu eurosüsteemi bilansis suurendatakse, võrreldes halvema kliimamõjuga ettevõtete emiteeritud varadega. Lisaks otsustas EKP nõukogu kehtestada tähtaja piirangud halvema kliimamõjuga emitentide võlakirjadele. Emitentide kliimamõju mõõtmisel tuleks arvesse võtta nende kasvuhoonegaaside heitkoguseid, CO2-heite vähendamise eesmärkide ambitsioonikust ja kliimaga seotud teabe avalikustamist. Emitentide kliimamõju hindamisel ja kallutamistegurite arvutamisel tuleks kasutada EKP nõukogu poolt heaks kiidetud metoodikat. |
| --- | --- |

(1)

22. juunil 2022 otsustas EKP nõukogu muuta ettevõtlussektori varaostukava raamistikku, et „kallutada“ ettevõtlussektori varaostukava võrdlusalust parema kliimamõjuga emitentide suunas. EKP nõukogu selgituse kohaselt tähendab „kallutamine“ seda, et parema kliimamõjuga ettevõtete emiteeritud varade osakaalu eurosüsteemi bilansis suurendatakse, võrreldes halvema kliimamõjuga ettevõtete emiteeritud varadega. Lisaks otsustas EKP nõukogu kehtestada tähtaja piirangud halvema kliimamõjuga emitentide võlakirjadele. Emitentide kliimamõju mõõtmisel tuleks arvesse võtta nende kasvuhoonegaaside heitkoguseid, CO2-heite vähendamise eesmärkide ambitsioonikust ja kliimaga seotud teabe avalikustamist. Emitentide kliimamõju hindamisel ja kallutamistegurite arvutamisel tuleks kasutada EKP nõukogu poolt heaks kiidetud metoodikat.

| (2) | Käesolev otsus põhineb EKP nõukogu rahapoliitika strateegia läbivaatamisel ning sellega kaasneval kliimaga seotud tegevuskaval, mis avaldati 8. juulil 2021 (1). EKP nõukogu nentis tegevuskavas, et kliimamuutused kujutavad endast üleilmselt probleemi ja nendega tegelemine on Euroopa Liidu poliitiline prioriteet ning rõhutas, et kliimamuutused ja keskkonnasäästlikumale majandusele üleminek mõjutab erinevaid makromajanduslikke näitajaid ja rahapoliitika ülekandumist, avaldades seeläbi mõju hinnastabiilsuse väljavaatele. Kliimamuutustega seotud füüsilised ja üleminekuriskid võivad mõjutada eurosüsteemi bilansis hoitavate varade väärtust ja riskiprofiili. See kehtib eelkõige ettevõtlussektori varaostude puhul, kuna otseostude puhul on kliimaga seotud finantsriskid eurosüsteemi bilansile suuremad kui laenutehingute puhul. Seega on asjaomased meetmed vajalikud selleks, et eurosüsteem saaks rahapoliitika rakendamisel kliimaga seotud finantsriske võimalikult tõhusalt juhtida, järgides oma esmast eesmärki säilitada hindade stabiilsus. Finantskahju riski maandamiseks ette nähtud meetmete võtmine eurosüsteemi poolt on rahapoliitika määratlemise ja rakendamise osa, nagu on kajastatud ka Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklis 18.1, mille kohaselt võib eurosüsteem teha krediiditehinguid piisavalt tagatud laenuga. |
| --- | --- |

(2)

Käesolev otsus põhineb EKP nõukogu rahapoliitika strateegia läbivaatamisel ning sellega kaasneval kliimaga seotud tegevuskaval, mis avaldati 8. juulil 2021 (1). EKP nõukogu nentis tegevuskavas, et kliimamuutused kujutavad endast üleilmselt probleemi ja nendega tegelemine on Euroopa Liidu poliitiline prioriteet ning rõhutas, et kliimamuutused ja keskkonnasäästlikumale majandusele üleminek mõjutab erinevaid makromajanduslikke näitajaid ja rahapoliitika ülekandumist, avaldades seeläbi mõju hinnastabiilsuse väljavaatele. Kliimamuutustega seotud füüsilised ja üleminekuriskid võivad mõjutada eurosüsteemi bilansis hoitavate varade väärtust ja riskiprofiili. See kehtib eelkõige ettevõtlussektori varaostude puhul, kuna otseostude puhul on kliimaga seotud finantsriskid eurosüsteemi bilansile suuremad kui laenutehingute puhul. Seega on asjaomased meetmed vajalikud selleks, et eurosüsteem saaks rahapoliitika rakendamisel kliimaga seotud finantsriske võimalikult tõhusalt juhtida, järgides oma esmast eesmärki säilitada hindade stabiilsus. Finantskahju riski maandamiseks ette nähtud meetmete võtmine eurosüsteemi poolt on rahapoliitika määratlemise ja rakendamise osa, nagu on kajastatud ka Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklis 18.1, mille kohaselt võib eurosüsteem teha krediiditehinguid piisavalt tagatud laenuga.

| (3) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikele 1 ja artikli 282 lõikele 2, mis on kajastatud EKPSi põhikirja artiklis 2, peab eurosüsteem, ilma et see piiraks eesmärki säilitada hindade stabiilsus, toetama liidu üldist majanduspoliitikat, selleks et kaasa aidata liidu eesmärkide saavutamisele, nagu need on esitatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Need eesmärgid hõlmavad kõrgetasemelist keskkonnakaitset ja keskkonna kvaliteedi parandamist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (2) („Euroopa kliimamäärus“) on ette nähtud siduv eesmärk jõuda liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni, et saavutada Pariisi kokkuleppes ette nähtud pikaajaline temperatuurieesmärk (3). Kuna Euroopa kliimamäärus mõjutab kõikvõimalikke liidu majanduspoliitika aspekte, moodustab see osa liidu üldisest majanduspoliitikast, mida EKP peab toetama. Eeltoodut silmas pidades valib EKP nõukogu oma rahapoliitika instrumentide kohandamisel lahenduse, mis kõige paremini toetab liidu üldist majanduspoliitikat, eeldusel et kaks lahendust on võrdselt soodustavad ega kahjusta hindade stabiilsust. Kliimamuutustega seotud kaalutlused lisatakse võrdlusalusele selleks, et vähendada kliimaga seotud finantsriski eurosüsteemi bilansile, vähendades eurosüsteemi ettevõtete positsioonide CO2-mahukust. Meetmel on neutraalne mõju rahapoliitika kursile üldiste rahastamistingimuste suhtes. Arvestades, et asjaomane meede on võrdselt soodustav ega kahjusta hindade stabiilsust, toetab selle kehtestamine ka liidu üldist majanduspoliitikat. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikele 1 ja artikli 282 lõikele 2, mis on kajastatud EKPSi põhikirja artiklis 2, peab eurosüsteem, ilma et see piiraks eesmärki säilitada hindade stabiilsus, toetama liidu üldist majanduspoliitikat, selleks et kaasa aidata liidu eesmärkide saavutamisele, nagu need on esitatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. Need eesmärgid hõlmavad kõrgetasemelist keskkonnakaitset ja keskkonna kvaliteedi parandamist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (2) („Euroopa kliimamäärus“) on ette nähtud siduv eesmärk jõuda liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni, et saavutada Pariisi kokkuleppes ette nähtud pikaajaline temperatuurieesmärk (3). Kuna Euroopa kliimamäärus mõjutab kõikvõimalikke liidu majanduspoliitika aspekte, moodustab see osa liidu üldisest majanduspoliitikast, mida EKP peab toetama. Eeltoodut silmas pidades valib EKP nõukogu oma rahapoliitika instrumentide kohandamisel lahenduse, mis kõige paremini toetab liidu üldist majanduspoliitikat, eeldusel et kaks lahendust on võrdselt soodustavad ega kahjusta hindade stabiilsust. Kliimamuutustega seotud kaalutlused lisatakse võrdlusalusele selleks, et vähendada kliimaga seotud finantsriski eurosüsteemi bilansile, vähendades eurosüsteemi ettevõtete positsioonide CO2-mahukust. Meetmel on neutraalne mõju rahapoliitika kursile üldiste rahastamistingimuste suhtes. Arvestades, et asjaomane meede on võrdselt soodustav ega kahjusta hindade stabiilsust, toetab selle kehtestamine ka liidu üldist majanduspoliitikat.

| (4) | Samuti toetab kliimamuutustega seotud kaalutluste lisamine võrdlusalusele ning tähtaja piirangute kehtestamine halvema kliimamõjuga emitentide võlakirjadele ettevõtlussektori varaostukava proportsionaalsust, kuna see leevendab ettevõtlussektori varaostudest tulenevat eurosüsteemi pikaajalist kliimaga seotud riski, ning tagab seeläbi, et ettevõtlussektori varaostukava raames ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks. Lisaks on ettevõtlussektori varaostukava võrdlusaluse kallutamismetoodika kujundatud proportsionaalsena. See võtab arvesse kolme objektiivsete näitajate kategooriat, mis on otseselt seotud heitkogustega ning seeläbi kliimaga seotud finantsriski ja kliimaneutraalsust: esiteks emitendi senised CO2-heitkogused; teiseks tulevikku vaatavad kliimanäitajad, nt kas emitendil on ambitsioonikas ja usaldusväärne CO2-heite vähendamise plaan, mida sobiva metoodika abil on võimalik hinnata; ja kolmandaks emitendi avaldatud kliimaga seotud teabe kvaliteet ja täielikkus ning avaldatud teabe kinnitamine kolmandate isikute poolt. Veelgi enam, kliimaga seotud teabe hindamise metoodika tugineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (4) nõuetele ELi kliimaülemineku võrdlusaluse ja Pariisi kokkulepet järgiva ELi võrdlusaluse kohta. Ühtlasi kuulub kliimaga seotud teabe hindamise metoodika läbivaatamisele ja ajakohastamisele, et võtta arvesse kliimateabe ja -mudelite paremat kättesaadavust, asjaomaseid õiguslikke muudatusi ning riskihindamisvõime suurenemist, nt eurosüsteemi bilansi kliimaga seotud stressitestide läbiviimist. |
| --- | --- |

(4)

Samuti toetab kliimamuutustega seotud kaalutluste lisamine võrdlusalusele ning tähtaja piirangute kehtestamine halvema kliimamõjuga emitentide võlakirjadele ettevõtlussektori varaostukava proportsionaalsust, kuna see leevendab ettevõtlussektori varaostudest tulenevat eurosüsteemi pikaajalist kliimaga seotud riski, ning tagab seeläbi, et ettevõtlussektori varaostukava raames ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks. Lisaks on ettevõtlussektori varaostukava võrdlusaluse kallutamismetoodika kujundatud proportsionaalsena. See võtab arvesse kolme objektiivsete näitajate kategooriat, mis on otseselt seotud heitkogustega ning seeläbi kliimaga seotud finantsriski ja kliimaneutraalsust: esiteks emitendi senised CO2-heitkogused; teiseks tulevikku vaatavad kliimanäitajad, nt kas emitendil on ambitsioonikas ja usaldusväärne CO2-heite vähendamise plaan, mida sobiva metoodika abil on võimalik hinnata; ja kolmandaks emitendi avaldatud kliimaga seotud teabe kvaliteet ja täielikkus ning avaldatud teabe kinnitamine kolmandate isikute poolt. Veelgi enam, kliimaga seotud teabe hindamise metoodika tugineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (4) nõuetele ELi kliimaülemineku võrdlusaluse ja Pariisi kokkulepet järgiva ELi võrdlusaluse kohta. Ühtlasi kuulub kliimaga seotud teabe hindamise metoodika läbivaatamisele ja ajakohastamisele, et võtta arvesse kliimateabe ja -mudelite paremat kättesaadavust, asjaomaseid õiguslikke muudatusi ning riskihindamisvõime suurenemist, nt eurosüsteemi bilansi kliimaga seotud stressitestide läbiviimist.

| (5) | Lisaks võtab eurosüsteem kliimamuutustega seotud kaalutluste lisamisel võrdlusalusele arvesse kliimaga seotud finantsriske, seadusandlikke ja õiguslikke arenguid ning andmete praegust kättesaadavust ja kvaliteeti, säilitades samal ajal varaostukavade laia ulatuse kooskõlas kohustusega järgida vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõtet, soodustades ressursside tõhusat jaotamist. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks võtab eurosüsteem kliimamuutustega seotud kaalutluste lisamisel võrdlusalusele arvesse kliimaga seotud finantsriske, seadusandlikke ja õiguslikke arenguid ning andmete praegust kättesaadavust ja kvaliteeti, säilitades samal ajal varaostukavade laia ulatuse kooskõlas kohustusega järgida vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõtet, soodustades ressursside tõhusat jaotamist.

| (6) | Täiendavalt tagab see meede, et ettevõtlussektori varaostukava on täielikult kooskõlas eurosüsteemi kohustustega, mis tulenevad EL toimimise lepingu artiklist 11, mille kohaselt peab keskkonnakaitse nõuded integreerima liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse, mis hõlmab ka liidu rahapoliitikat. Ühtlasi tagab see meede, et ettevõtlussektori varaostukava on kooskõlas eurosüsteemi kohustustega, mis tulenevad EL toimimise lepingu artiklist 7, mis kohustab liitu tagama oma erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla. |
| --- | --- |

(6)

Täiendavalt tagab see meede, et ettevõtlussektori varaostukava on täielikult kooskõlas eurosüsteemi kohustustega, mis tulenevad EL toimimise lepingu artiklist 11, mille kohaselt peab keskkonnakaitse nõuded integreerima liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse, mis hõlmab ka liidu rahapoliitikat. Ühtlasi tagab see meede, et ettevõtlussektori varaostukava on kooskõlas eurosüsteemi kohustustega, mis tulenevad EL toimimise lepingu artiklist 7, mis kohustab liitu tagama oma erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla.

| (7) | Eurosüsteemil tuleks kohaldada käesoleva otsusega ette nähtud võrdlusaluse muudatust tehingute suhtes, mis arveldatakse alates 1. oktoobrist 2022. |
| --- | --- |

(7)

Eurosüsteemil tuleks kohaldada käesoleva otsusega ette nähtud võrdlusaluse muudatust tehingute suhtes, mis arveldatakse alates 1. oktoobrist 2022.

| (8) | Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga otsust (EL) 2016/948 (EKP/2016/16) (5) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga otsust (EL) 2016/948 (EKP/2016/16) (5) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Otsusele (EL) 2016/948 (EKP/2016/16) lisatakse järgmine artikkel 4a:

„Artikkel 4a

Kliimamuutustega seotud kaalutluste lisamine võrdlusalusesse

Artikli 4 lõikes 3 osutatud võrdlusalus peab hõlmama kliimamuutustega seotud kaalutlusi, eelkõige selleks, et käsitleda eurosüsteemi kliimaga seotud finantsriskide juhtimist vastavalt EKP nõukogu poolt heaks kiidetud metoodikale. Käesolevat artiklit kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2022 arveldatavatele tehingutele.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 26. septembril 2022.

Frankfurt Maini ääres, 9. september 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Avaldatud Euroopa Keskpanga (EKP) veebilehel www.ecb.europa.eu.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 („Euroopa kliimamäärus“) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

2

(3)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

4

(5)  Euroopa Keskpanga 1. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/948 ettevõtlussektori varaostukava rakendamise kohta (EKP/2016/16) (ELT L 157, 15.6.2016, lk 28).

5

---

Parandused

| 19.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/16

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 231, 30. juuni 2021
  )

Leheküljel 467 VII lisa tabeli 5 „Ühised ja programmispetsiifilised väljundnäitajad ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi ja EMKVFi puhul (artikli 42 lõike 2 punkt b)“ teisel real

asendatakse

| „Programmi väljundnäitajate andmed
  [väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2] | Väljundnäitajate senine areng“ |
| --- | --- |

„Programmi väljundnäitajate andmed

[väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2]

Väljundnäitajate senine areng“

järgmisega:

| „Programmi väljundnäitajate andmed
  [väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2 ja V lisa punkti 2.1.1.2.2 tabelist 2] | Väljundnäitajate senine areng“ |
| --- | --- |

„Programmi väljundnäitajate andmed

[väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2 ja V lisa punkti 2.1.1.2.2 tabelist 2]

Väljundnäitajate senine areng“

---