# Euroopa Liidu L 179/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik6. juuli 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik6. juuli 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1158, 27. juuni 2022, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise autokaubaveo lepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | * | Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline autokaubaveo Leping | 4 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1159, 11. märts 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2033 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad investeerimispoliitika avalikustamist investeerimisühingute poolt (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1160, 5. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses uuendtoidu nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutustingimuste ja spetsifikatsiooniga (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1161, 5. juuli 2022, millega kehtestatakse 2022. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1162, 5. juuli 2022, millega kehtestatakse pärast uurimiste taasalustamist registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes, et rakendada 27. aprilli 2022. aasta otsuseid kohtuasjades T-242/19 ja T-243/19, mis käsitlevad rakendusmäärust (EL) 2019/73 ja rakendusmäärust (EL) 2019/72 | 38 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/1163, 23. juuni 2022, koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine)) | 43 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/1164, 23. juuni 2022, koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2022/001 FR/Air France) | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1158, 27. juuni 2022, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise autokaubaveo lepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

*

Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline autokaubaveo Leping

4

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1159, 11. märts 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2033 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad investeerimispoliitika avalikustamist investeerimisühingute poolt (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1160, 5. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses uuendtoidu nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutustingimuste ja spetsifikatsiooniga (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1161, 5. juuli 2022, millega kehtestatakse 2022. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1162, 5. juuli 2022, millega kehtestatakse pärast uurimiste taasalustamist registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes, et rakendada 27. aprilli 2022. aasta otsuseid kohtuasjades T-242/19 ja T-243/19, mis käsitlevad rakendusmäärust (EL) 2019/73 ja rakendusmäärust (EL) 2019/72

38

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/1163, 23. juuni 2022, koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine))

43

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/1164, 23. juuni 2022, koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2022/001 FR/Air France)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1158,

27. juuni 2022,

Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise autokaubaveo lepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis 2. juunil 2022 loa alustada Ukrainaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise autokaubaveo lepingu (edaspidi „leping“) üle. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis 2. juunil 2022 loa alustada Ukrainaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise autokaubaveo lepingu (edaspidi „leping“) üle.

| (2) | Need läbirääkimised jõudsid 14. juunil 2022 edukalt lõpule. |
| --- | --- |

(2)

Need läbirääkimised jõudsid 14. juunil 2022 edukalt lõpule.

| (3) | Seoses Venemaa algatatud agressioonisõjast põhjustatud oluliste häiretega Ukraina transpordisektoris on vaja leida Ukrainale alternatiivsed võimalused teravilja-, kütuse-, toiduainete ja muude asjaomaste kaupade varude ekspordiks. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Venemaa algatatud agressioonisõjast põhjustatud oluliste häiretega Ukraina transpordisektoris on vaja leida Ukrainale alternatiivsed võimalused teravilja-, kütuse-, toiduainete ja muude asjaomaste kaupade varude ekspordiks.

| (4) | Kuna Rahvusvahelise Transpordifoorumi mitmepoolse kvoodisüsteemi raames antavad load ja Ukrainaga sõlmitud kehtivad kahepoolsed lepingud ei võimalda Ukraina autoveoettevõtjatele vajalikku paindlikkust, et suurendada ja kavandada oma tegevust Euroopa Liidu kaudu ja Euroopa Liiduga koostööd tehes, on ülimalt oluline liberaliseerida autokaubavedu nii kahepoolsete vedude kui ka transiidi puhul. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Rahvusvahelise Transpordifoorumi mitmepoolse kvoodisüsteemi raames antavad load ja Ukrainaga sõlmitud kehtivad kahepoolsed lepingud ei võimalda Ukraina autoveoettevõtjatele vajalikku paindlikkust, et suurendada ja kavandada oma tegevust Euroopa Liidu kaudu ja Euroopa Liiduga koostööd tehes, on ülimalt oluline liberaliseerida autokaubavedu nii kahepoolsete vedude kui ka transiidi puhul.

| (5) | Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on muutnud paljude Ukraina autojuhtide jaoks raskeks järgida selliseid juhidokumentidega seotud haldusmenetlusi nagu rahvusvaheliste autojuhilubade taotlemine ning kadunud või varastatud dokumendi asendamine uuega. Kõnealuseid erakorralisi asjaolusid arvestades on oluline ette näha erimeetmed, millega sõidukijuhid vabastatakse rahvusvahelise juhiloa esitamise nõudest, tunnustatakse Ukraina otsuseid pikendada juhidokumentide halduskehtivust ning hõlbustatakse teabevahetust lepinguosaliste pädevate asutuste vahel, et võidelda juhidokumentide võltsimise ja nendega seotud pettuste vastu. |
| --- | --- |

(5)

Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on muutnud paljude Ukraina autojuhtide jaoks raskeks järgida selliseid juhidokumentidega seotud haldusmenetlusi nagu rahvusvaheliste autojuhilubade taotlemine ning kadunud või varastatud dokumendi asendamine uuega. Kõnealuseid erakorralisi asjaolusid arvestades on oluline ette näha erimeetmed, millega sõidukijuhid vabastatakse rahvusvahelise juhiloa esitamise nõudest, tunnustatakse Ukraina otsuseid pikendada juhidokumentide halduskehtivust ning hõlbustatakse teabevahetust lepinguosaliste pädevate asutuste vahel, et võidelda juhidokumentide võltsimise ja nendega seotud pettuste vastu.

| (6) | Arvestades erakorralist ja enneolematut olukorda, millest on tingitud vajadus leping allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada, ja kooskõlas aluslepingutega, on asjakohane, et liit teostab ajutiselt talle aluslepingutega selles valdkonnas antud jagatud pädevust. Käesoleva otsuse mõju pädevuse jaotusele liidu ja liikmesriikide vahel peaks olema ajaliselt rangelt piiratud. Pädevust, mida liit teostab käesoleva otsuse ja lepingu alusel, tuleks seetõttu kasutada ainult lepingu kohaldamise ajal. Seega peaks liit lõpetama jagatud pädevuse teostamise kohe, kui lepingu kohaldamine lõppeb. Ilma et see piiraks muude liidu meetmete kohaldamist ja tingimusel, et neid liidu meetmeid järgitakse, teostavad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 2 lõike 2 kohaselt seda pädevust seejärel taas liikmesriigid. Lisaks tuletatakse meelde, et vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollile nr 25 (jagatud pädevuse teostamise kohta) hõlmab liidu pädevuse teostamise ulatus käesolevas otsuses üksnes neid elemente, mida käesolev otsus ja leping reguleerivad, ega laiene kogu valdkonnale. Liidu pädevuse teostamine käesoleva otsuse alusel ei piira liidu ja liikmesriikide vastavat pädevust kõnealuses valdkonnas käimasolevatel või tulevastel läbirääkimistel või rahvusvaheliste lepingute allkirjastamisel või sõlmimisel muude kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades erakorralist ja enneolematut olukorda, millest on tingitud vajadus leping allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada, ja kooskõlas aluslepingutega, on asjakohane, et liit teostab ajutiselt talle aluslepingutega selles valdkonnas antud jagatud pädevust. Käesoleva otsuse mõju pädevuse jaotusele liidu ja liikmesriikide vahel peaks olema ajaliselt rangelt piiratud. Pädevust, mida liit teostab käesoleva otsuse ja lepingu alusel, tuleks seetõttu kasutada ainult lepingu kohaldamise ajal. Seega peaks liit lõpetama jagatud pädevuse teostamise kohe, kui lepingu kohaldamine lõppeb. Ilma et see piiraks muude liidu meetmete kohaldamist ja tingimusel, et neid liidu meetmeid järgitakse, teostavad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 2 lõike 2 kohaselt seda pädevust seejärel taas liikmesriigid. Lisaks tuletatakse meelde, et vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollile nr 25 (jagatud pädevuse teostamise kohta) hõlmab liidu pädevuse teostamise ulatus käesolevas otsuses üksnes neid elemente, mida käesolev otsus ja leping reguleerivad, ega laiene kogu valdkonnale. Liidu pädevuse teostamine käesoleva otsuse alusel ei piira liidu ja liikmesriikide vastavat pädevust kõnealuses valdkonnas käimasolevatel või tulevastel läbirääkimistel või rahvusvaheliste lepingute allkirjastamisel või sõlmimisel muude kolmandate riikidega.

| (7) | Seetõttu tuleks leping, mille kehtivus on ajaliselt piiratud ja mida on võimalik pikendada lepinguga moodustatud ühiskomitee otsusega, mis tuleks teha pärast seda, kui nõukogu on võtnud vastu otsuse, millega määratakse kindlaks liidu seisukoht selles küsimuses, Euroopa Liidu nimel kiiresti allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks leping, mille kehtivus on ajaliselt piiratud ja mida on võimalik pikendada lepinguga moodustatud ühiskomitee otsusega, mis tuleks teha pärast seda, kui nõukogu on võtnud vastu otsuse, millega määratakse kindlaks liidu seisukoht selles küsimuses, Euroopa Liidu nimel kiiresti allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (8) | Selleks et leping saaks võimalikult kiiresti kaubaveole kasu tuua ja tagada Ukraina toodete, eelkõige teravilja eksport, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt kooskõlas selle artikliga 13, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et leping saaks võimalikult kiiresti kaubaveole kasu tuua ja tagada Ukraina toodete, eelkõige teravilja eksport, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt kooskõlas selle artikliga 13,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise autokaubaveo lepingu (edaspidi „leping“) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

1.   Liidu pädevuse teostamine vastavalt käesolevale otsusele ja lepingule piirdub lepingu kohaldamisajaga. Ilma et see piiraks muude liidu meetmete kohaldamist ja tingimusel, et neid liidu meetmeid järgitakse, lõpetab liit pärast kohaldamisaja lõppemist viivitamata kõnealuse pädevuse teostamise ja ELi toimimise lepingu artikli 2 lõike 2 kohaselt teostavad oma pädevust taas liikmesriigid.

2.   Käesoleva otsuse ja lepingu kohane liidu pädevuse teostamine ei piira liikmesriikide pädevust kaupade autoveoga seotud käimasolevatel ega tulevastel läbirääkimistel ning rahvusvaheliste lepingute allkirjastamisel ega sõlmimisel muude kolmandate riikidega ning pärast lepingu kohaldamisaja lõppemist Ukrainaga.

3.   Lõikes 1 osutatud liidu pädevuse teostamine hõlmab üksnes käesoleva otsuse ja lepinguga reguleeritud elemente.

4.   Käesolev otsus ja leping ei piira liidu ja liikmesriikide vastavat pädevust kaupade autoveo valdkonnas seoses muude kui käesoleva otsuse ja lepinguga reguleeritud elementidega.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Kooskõlas lepingu artikliga 13 kohaldatakse lepingut ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 27. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 4.

1

Euroopa Liidu Teataja

---

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/4

---

Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline autokaubaveo LEPING

EUROOPA LIIT (edaspidi ka „liit“)

ühelt poolt

ja

UKRAINA

teiselt poolt,

edaspidi eraldi „lepingupool“ või koos „lepingupooled“,

TUNNISTADES olulisi häireid, millega Ukraina transpordisektor seisab silmitsi tulenevalt Venemaa Ukraina vastasest agressioonisõjast,

TÕDEDES traditsiooniliste veomarsruutide puudumist piirkonnas ning tungivat vajadust tagada tarneahelad ja toiduga kindlustatus, kasutades alternatiivseid maanteid, eelkõige teravilja, kütuse, toiduainete ja muude kaupade veoks Ukrainast liitu,

SOOVIDES toetada Ukraina ühiskonda ja majandust, võimaldades liidu ja Ukraina autoveoettevõtjatel teostada kaubavedu Ukraina territooriumile ja läbi Ukraina territooriumi liitu ning vajaduse korral vastupidi,

MÄRKIDES, et praegune süsteem, mis põhineb piiratud arvul liikmesriikide lubadel, ei anna Ukraina autoveoettevõtjatele vajalikku paindlikkust, et nad saaksid suurendada oma tegevust liidu piires ja koos liiduga,

OLLES OTSUSTANUD tagada, et tulevikus ei kohaldata lepingupoolte territooriumil asutatud autoveoettevõtjate suhtes lepingupooltevahelise autokaubaveo turule pääsu tingimusi, mis on praeguses olukorras kohaldatavatest tingimustest rangemad,

OLLES OTSUSTANUD aidata Ukraina majandust, liberaliseerides transiit- ja kahepoolsed rahvusvahelised veod liidu ja Ukraina vahel, et võimaldada vajalikku kaubavedu ning anda mõlemale lepingupoolele samad vastastikused õigused teostada transiit- ja kahepoolseid rahvusvahelisi vedusid liidu ja Ukraina vahel,

MÄRKIDES, et ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „assotsieerimisleping“) artiklis 136 nähakse ette lepingupooltevaheliste vedude kooskõlastatud ja järkjärguline liberaliseerimine ning sätestatakse, et sellekohaseid tingimusi tuleks käsitleda autoveo erilepingutes,

SOOVIDES kohaldada käesoleva lepingu sätete suhtes assotsieerimislepingu vaidluste lahendamise peatükki,

SOOVIDES toetada Ukraina autojuhte ning hõlbustada nende oskuste ja teadmiste rakendamist, luues tingimused, mis võimaldavad neil jätkata olemasolevate Ukraina juhilubade ja kutseoskuse tunnistuste kasutamist,

TÕDEDES, et Ukraina transpordisektorile ja -taristule avalduva Venemaa agressioonisõja mõju kestust ei ole võimalik ette näha, mistõttu lepingupooled konsulteerivad hiljemalt kolm kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu ühiskomitees, et hinnata selle uuendamise vajadust,

TUNNISTADES, et rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppega (AETR) tagatakse, et käesoleva lepingu kohaste vedude puhul järgitakse autojuhtide töötingimusi ja ausat konkurentsi ega kahjustata liiklusohutust,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Käesoleva lepingu eesmärk on hõlbustada ajutiselt autokaubavedu Euroopa Liidu ja Ukraina territooriumi vahel ning läbi nende territooriumi, andes lepingupoole territooriumil asutatud ettevõtjatele täiendavad õigused lepingupooltevahelisteks transiit- ja kaubavedudeks tulenevalt Venemaa Ukraina vastase agressioonisõja tagajärgedest ja selle tekitatud märkimisväärsetest häiretest riigi kõigi transpordiliikide puhul.

2.   Käesolev leping sisaldab ka meetmeid juhidokumentide tunnustamise hõlbustamiseks.

3.   Lepingut ei tõlgendata lepingupooltevaheliste rahvusvaheliste autovedude turule pääsu tingimusi kitsendavana ega muul viisil piiravamana võrreldes käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale eelneval päeval valitsenud olukorraga.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse rendi või tasu eest toimuva lepingupooltevahelise transiit- või rahvusvahelise autokaubaveo suhtes ning see ei piira Rahvusvahelise Transpordifoorumi mitmepoolses kvoodisüsteemis kehtestatud reeglite kohaldamist. Autokaubavedu Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Liidu liikmesriikide vahel ei kuulu käesoleva lepingu kohaldamisalasse. Käesolev leping ei hõlma transiiti läbi teise lepingupoole territooriumi kolmandate riikide vaheliseks kaubaveoks.

2.   Käesoleva lepinguga kehtestatakse ka teatavad erisätted autojuhtide dokumentide kohta.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „asukoha lepingupool“ – lepingupool, kelle territooriumil autoveoettevõtja on asutatud; |
| --- | --- |

1)

„asukoha lepingupool“ – lepingupool, kelle territooriumil autoveoettevõtja on asutatud;

| 2) | „autoveoettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb kaupade veoga ärilisel eesmärgil ja kes on asutatud lepingupoole territooriumil kooskõlas selle lepingupoole õigusega ning kellel on sama lepingupoole luba teostada rendi või tasu eest kaupade rahvusvahelist vedu kas mootorsõidukite või autorongidega; |
| --- | --- |

2)

„autoveoettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb kaupade veoga ärilisel eesmärgil ja kes on asutatud lepingupoole territooriumil kooskõlas selle lepingupoole õigusega ning kellel on sama lepingupoole luba teostada rendi või tasu eest kaupade rahvusvahelist vedu kas mootorsõidukite või autorongidega;

| 3) | „sõiduk“ – eranditult kaubaveoks kasutatav mootorsõiduk, mis on registreeritud lepingupoole territooriumil, või autorong, millest vähemalt mootorsõiduk on registreeritud lepingupoole territooriumil; |
| --- | --- |

3)

„sõiduk“ – eranditult kaubaveoks kasutatav mootorsõiduk, mis on registreeritud lepingupoole territooriumil, või autorong, millest vähemalt mootorsõiduk on registreeritud lepingupoole territooriumil;

| 4) | „transiit“ – sõidukite liikumine ühe lepingupoole territooriumil ilma kauba peale- või mahalaadimiseta teise lepingupoole territooriumil asutatud autoveoettevõtja poolt; |
| --- | --- |

4)

„transiit“ – sõidukite liikumine ühe lepingupoole territooriumil ilma kauba peale- või mahalaadimiseta teise lepingupoole territooriumil asutatud autoveoettevõtja poolt;

| 5) | „kahepoolne rahvusvaheline vedu“ – koormaga veod asukoha lepingupoole territooriumilt teise lepingupoole territooriumile ja vastupidi kas otse või transiidina läbi kolmanda riigi territooriumi; |
| --- | --- |

5)

„kahepoolne rahvusvaheline vedu“ – koormaga veod asukoha lepingupoole territooriumilt teise lepingupoole territooriumile ja vastupidi kas otse või transiidina läbi kolmanda riigi territooriumi;

| 6) | „juhidokumendid“ – riigisisene juhiluba, mis näitab, millistel tingimustel on juhil selle dokumendi välja andnud lepingupoole õiguse alusel õigus sõidukit juhtida, või kutseoskuse tunnistus, juhi kutsetunnistus või muu ametlik dokument, mis tõendab, et selle omajal on dokumendi välja andnud lepingupoole õiguse kohane kvalifikatsioon ja väljaõpe sõiduki juhtimiseks direktiivi 2003/59/EÜ (1) artiklis 1 sätestatud tingimustele sarnastel tingimustel. |
| --- | --- |

6)

„juhidokumendid“ – riigisisene juhiluba, mis näitab, millistel tingimustel on juhil selle dokumendi välja andnud lepingupoole õiguse alusel õigus sõidukit juhtida, või kutseoskuse tunnistus, juhi kutsetunnistus või muu ametlik dokument, mis tõendab, et selle omajal on dokumendi välja andnud lepingupoole õiguse kohane kvalifikatsioon ja väljaõpe sõiduki juhtimiseks direktiivi 2003/59/EÜ (1) artiklis 1 sätestatud tingimustele sarnastel tingimustel.

1

Artikkel 4

Juurdepääs autoveoteenustele

Autoveoettevõtjatel on õigus teha järgmisi autokaubavedusid:

| a) | sõidukiga teostatavad koormaga veod, mille lähte- ja sihtkoht on kahe eri lepingupoole territooriumil, kas otse või transiidina läbi kolmanda riigi territooriumi; |
| --- | --- |

a)

sõidukiga teostatavad koormaga veod, mille lähte- ja sihtkoht on kahe eri lepingupoole territooriumil, kas otse või transiidina läbi kolmanda riigi territooriumi;

| b) | sõidukiga teostatavad koormaga veod asukoha lepingupoole territooriumilt sama lepingupoole territooriumile, läbides transiidina teise lepingupoole territooriumi; |
| --- | --- |

b)

sõidukiga teostatavad koormaga veod asukoha lepingupoole territooriumilt sama lepingupoole territooriumile, läbides transiidina teise lepingupoole territooriumi;

| c) | sõidukiga teostatavad koormaga veod asukoha lepingupoole territooriumile või territooriumilt kolmandasse riiki, läbides transiidina teise lepingupoole territooriumi; |
| --- | --- |

c)

sõidukiga teostatavad koormaga veod asukoha lepingupoole territooriumile või territooriumilt kolmandasse riiki, läbides transiidina teise lepingupoole territooriumi;

| d) | sõidukiga teostatavad tühisõidud seoses punktides a, b ja c osutatud sõitudega. |
| --- | --- |

d)

sõidukiga teostatavad tühisõidud seoses punktides a, b ja c osutatud sõitudega.

Artikkel 5

Juhidokumendid

1.   Käesoleva lepingu kohaldamisalas ja kogu selle kehtivusaja jooksul vabastavad lepingupooled teise lepingupoole välja antud juhidokumentide omajad nõudest omada rahvusvahelist juhiluba, nagu on määratletud 1949. aastal Genfis ja 1968. aastal Viinis koostatud maanteeliikluse konventsioonides.

2.   Ukraina teavitab Euroopa Liitu ja selle liikmesriike kõigist meetmetest, mis on võetud pärast 23. veebruari 2022, et pikendada Ukraina välja antud juhidokumentide halduskehtivust.

3.   Lepingupooled teevad koostööd, et ennetada ja tõkestada pettusi ja juhidokumentide võltsimist. Sel eesmärgil ja ilma et see piiraks isikuandmete kaitset käsitlevate asjakohaste õigusnormide kohaldamist, esitavad Ukraina pädevad asutused asjakohase teabe Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide pädevatele asutustele Ukraina pädevate asutuste hallatava veebiportaali kaudu või Ukraina õigusaktide kohaselt välja antud elektrooniliste juhilubade andmete otsingu teel.

Kui Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide pädevatel asutustel puudub juurdepääs asjakohasele teabele vastavate elektrooniliste vahendite abil, esitavad Ukraina pädevad asutused asjakohase teabe Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide pädevatele asutustele muude asjakohaste vahendite abil.

Artikkel 6

Kestus

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse kuni 30. juunini 2023.

2.   Hiljemalt kolm kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu konsulteerivad lepingupooled, et hinnata selle uuendamise vajadust. Selleks konsulteerivad lepingupooled ühiskomitees, nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 2.

Artikkel 7

Ühiskomitee

1.   Moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee jälgib ja kontrollib käesoleva lepingu kohaldamist ja rakendamist ning vaatab käesoleva lepingu toimimise selle eesmärkide valguses perioodiliselt läbi.

2.   Ühiskomitee kutsutakse kokku kummagi kaaseesistuja taotlusel. Ühiskomitee kutsutakse samuti kokku hiljemalt kolm kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu, et hinnata selle kehtivuse jätkumise vajadust ja teha sellekohane otsus vastavalt artikli 6 lõikele 2. Ühiskomitee teeb otsuse kehtivuse jätkumise ja asjakohasel juhul selle kestuse kohta vastavalt käesoleva artikli lõikele 5.

3.   Ühiskomiteesse kuuluvad lepingupoolte esindajad. Euroopa Liidu liikmesriikide esindajad võivad ühiskomitee koosolekutel osaleda vaatlejatena.

4.   Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Liidu esindaja ja Ukraina esindaja.

5.   Ühiskomitee võtab oma otsused vastu lepingupoolte konsensuse alusel. Otsused on lepingupoolte suhtes siduvad ning lepingupooled võtavad nende rakendamiseks kõik vajalikud meetmed.

6.   Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine (2)

Kui lepingupoolte vahel tekivad lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused, kohaldatakse assotsieerimislepingu IV jaotise 14. peatüki sätteid mutatis mutandis.

mutatis mutandis

Artikkel 9

Kohustuste täitmine

1.   Lepingupooled vastutavad täiel määral kõigi käesoleva lepingu sätete järgimise eest.

2.   Lepingupooled tagavad, et võetakse kõik vajalikud meetmed käesoleva lepingu sätete jõustamiseks, sealhulgas nende järgimine kõigil valitsemistasanditel ja delegeeritud valitsusfunktsioone täitvate isikute poolt. Lepingupooled tegutsevad heas usus, et tagada käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamine.

3.   Käesolev leping on erikokkulepe assotsieerimislepingu artikli 479 lõike 5 tähenduses. Lepingupool võib võtta käesoleva lepinguga seotud asjakohaseid meetmeid, kui assotsieerimislepingu artiklis 2 olulise osana kirjeldatud kohustusi on eriti raskelt ja oluliselt rikutud, nii et see ohustab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning nõuab viivitamatut reageerimist. Sellised asjakohased meetmed võetakse kooskõlas assotsieerimislepingu artikliga 478.

Artikkel 10

Kaitsemeetmed

1.   Kumbki lepingupool võib võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, kui ta leiab, et teise lepingupoole autoveoettevõtjate teostatavad veod kujutavad endast ohtu liiklusohutusele. Kaitsemeetmed tuleb võtta täielikus kooskõlas rahvusvahelise õigusega, need peavad olema proportsionaalsed ning nende ulatus ja kestus peab piirduma üksnes sellega, mis on tingimata vajalik olukorra parandamiseks või käesoleva lepingu tasakaalu säilitamiseks. Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

2.   Enne konsultatsioonide alustamist teavitab asjaomane lepingupool teist lepingupoolt võetud meetmetest ja esitab kogu asjakohase teabe.

3.   Lepingupooled alustavad viivitamata konsultatsioone ühiskomitees, et leida mõlemale lepingupoolele vastuvõetav lahendus.

4.   Kõik käesoleva artikli tingimustel võetud meetmed peatatakse kohe, kui süüdiolev lepingupool järgib käesoleva lepingu sätteid või kui oht liiklusohutusele lakkab olemast.

Artikkel 11

Territoriaalne kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, nimetatud aluslepingutes sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Ukraina territooriumi suhtes tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides.

Lepingu kohaldamine peatatakse aladel, mille üle Ukraina valitsusel ei ole tegelikku kontrolli.

Artikkel 12

Lõpetamine

1.   Kumbki lepingupool võib igal ajal diplomaatiliste kanalite kaudu teatada kirjalikult teisele lepingupoolele oma otsusest käesolev leping lõpetada. Leping lõpetatakse kahe nädala möödumisel sellisest teatamisest, välja arvatud juhul, kui teate esitanud lepingupool määrab sellise teate jõustumiseks hilisema kuupäeva. Viimasel juhul ei tohi kuupäev olla hilisem kui kaks kuud pärast teatamise kuupäeva.

2.   Autoveoettevõtjatel, kelle sõiduk asub käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel teise lepingupoole territooriumil, lubatakse sõita läbi selle lepingupoole territooriumi, et pöörduda tagasi selle lepingupoole territooriumile, kus nad on asutatud.

3.   Suurema kindluse huvides tähendab lõikes 1 osutatud teatamise kuupäev kuupäeva, mil teade teisele lepingupoolele kätte toimetatakse.

4.   Lepingu kehtivuse lõppemine vastavalt artiklile 6 või lepingu lõpetamine vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ei piira lepingupooltevaheliste rahvusvaheliste autovedude turule pääsu tingimusi võrreldes käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale eelneval päeval valitsenud olukorraga. Kui lepingupooled ei ole järgnevat kokkulepet sõlminud, kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide ja Ukraina vahel kõnealusel päeval kehtivate kahepoolsete lepingutega kehtestatud turulepääsu õigusi uuesti alates käesoleva lepingu kehtivuse lõppemise või lõpetamise kuupäevast.

Artikkel 13

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1.   Lepingupooled ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub päeval, mil lepingupooled on teineteist teavitanud selleks vajalike õiguslike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2.   Olenemata lõikest 1 lepivad liit ja Ukraina kokku, et käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise päevast.

3.   Käesoleva lepingu asjakohastes sätetes osutatud „käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva“ käsitatakse „käesoleva lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäevana“ vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

Koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE KINNITUSEKS on nõuetekohaselt volitatud isikud käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Съставено в Лион на двадесет и девети юни две хиляди двадесет и втора година.

Hecho en Lyon, el veintinueve de junio de dos mil veintidós.

V Lyonu dne dvacátého devátého června dva tisíce dvacet dva.

Udfærdiget i Lyon, den niogtyvende juni to tusind og toogtyve.

Geschehen zu Lyon am neunundzwanzigsten Juni zweitausendzweiundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne teise aasta juunikuu kahekümne üheksandal päeval Lyonis.

Έγινε στη Λυών, στις είκοσι εννέα Ιουνίου δύο χιλιάδες είκοσι δύο.

Done at Lyon on the twenty-ninth day of June in the year two thousand and twenty two.

Fait à Lyon, le vingt-neuf juin deux mille vingt-deux.

Arna dhéanamh i Lyon, an naoú lá is fiche de Mheitheamh sa bhliain dhá mhíle fiche a dó.

Sastavljeno u Lyonu dvadeset i devetog lipnja godine dvije tisuće dvadeset i druge.

Fatto a Lione, addi ventinove giugno duemilaventidue.

Lionā, divi tūkstoši divdesmit otrā gada divdesmit devītajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt antrų metų birželio dvidešimt devintą dieną Lione.

Kelt Lyonban, a kétezerhuszonkettedik év június havának huszonkilencedik napján.

Magħmul f’Lyon, fid-disgħa u għoxrin jum ta’ Ġunju fis-sena elfejn u tnejn u għoxrin.

Gedaan te Lyon, negenentwintig juni tweeduizend tweeëntwintig.

Sporządzono w Lyonie dnia dwudziestego dziewiątego czerwca roku dwa tysiące dwudziestego drugiego.

Feito em Lião, em vinte e nove de junho de dois mil e vinte e dois.

Întocmit la Lyon, la douăzeci și nouă iunie două mii douăzeci și doi.

V Lyone dvadsiateho deviateho júna dvetisícdvadsaťdva

V Lyonu, devetindvajsetega junija dva tisoč dvaindvajset.

Tehty Lyonissa kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäkaksi.

Som skedde i Lyon den tjugonionde juni tjugohundratjugotvå.

Вчинено в м.Лiон двадцять дев’ятого червня двi тисячi двадцять другого року.

Image 1

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

1

(2)  Kahtluse vältimiseks ei anta käesoleva artikliga ega käesoleva lepinguga õigusi ega panda kohustusi, millele saab vahetult tugineda lepingupoolte riiklikes kohtutes.

2

---

MÄÄRUSED

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/11

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1159,

11. märts 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2033 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad investeerimispoliitika avalikustamist investeerimisühingute poolt

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2019/2033 nõutakse, et muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud avalikustaksid teabe oma investeerimispoliitika kohta, et tagada oma investoritele ja laiematele turuosalistele läbipaistvus seoses nende mõjuga äriühingutele, milles neil on otsene või kaudne hääleõigusega osalus, ja selle kohta, kuidas nad hääletavad. Nõutav avalikustamine hõlmab teavet hääleõiguse osakaalu kohta, mis on seotud aktsiatega, mida investeerimisühingud omavad otseselt ja kaudselt, teavet nende hääletamiskäitumise kohta, selgitust hääletamise ning esitatud ja heaks kiidetud ettepanekute osakaalu kohta, teavet volitatud nõustajafirmade kasutamise kohta ja teavet nende hääletamisjuhiste kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2019/2033 nõutakse, et muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud avalikustaksid teabe oma investeerimispoliitika kohta, et tagada oma investoritele ja laiematele turuosalistele läbipaistvus seoses nende mõjuga äriühingutele, milles neil on otsene või kaudne hääleõigusega osalus, ja selle kohta, kuidas nad hääletavad. Nõutav avalikustamine hõlmab teavet hääleõiguse osakaalu kohta, mis on seotud aktsiatega, mida investeerimisühingud omavad otseselt ja kaudselt, teavet nende hääletamiskäitumise kohta, selgitust hääletamise ning esitatud ja heaks kiidetud ettepanekute osakaalu kohta, teavet volitatud nõustajafirmade kasutamise kohta ja teavet nende hääletamisjuhiste kohta.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõikele 3 on käesoleva määruse eesmärk täpsustada nõutava avalikustamise vormid, et rahuldada vajadust järjepideva ja võrreldava avaliku teabe järele investeerimisühingute avaliku poliitika kohta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõikele 3 on käesoleva määruse eesmärk täpsustada nõutava avalikustamise vormid, et rahuldada vajadust järjepideva ja võrreldava avaliku teabe järele investeerimisühingute avaliku poliitika kohta.

| (3) | Käesoleva määruse sätete eesmärk on tagada, et vormid ja tabelid, mida investeerimisühingud kasutavad investeerimispoliitika avalikustamiseks, annaksid piisavalt põhjalikku ja võrreldavat teavet nende hääletamiskäitumise ja selle kohta, kuidas see mõjutab nende investeerimisobjektiks olevaid äriühinguid. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse sätete eesmärk on tagada, et vormid ja tabelid, mida investeerimisühingud kasutavad investeerimispoliitika avalikustamiseks, annaksid piisavalt põhjalikku ja võrreldavat teavet nende hääletamiskäitumise ja selle kohta, kuidas see mõjutab nende investeerimisobjektiks olevaid äriühinguid.

| (4) | Täpsemalt kehtestatakse käesoleva määrusega kvantitatiivse avalikustamise vorm sellise hääleõiguse osakaalu kohta, mis on seotud aktsiatega, mida investeerimisühingud omavad otseselt ja kaudselt oma tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kaudu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (2) artikli 2 lõikega 13 või mis tahes muudele ettevõtjate kaudu, kellega investeerimisühing on seotud Euroopa Parlamendi ja direktiivi (EL) 2019/2034 (3) artikli 3 lõike 1 punkti 4 kohaselt, sealhulgas investeerimisühingu poolt klientide nimel hallatavatele aktsiatega, välja arvatud juhul, kui aktsionärid säilitavad hääleõiguse lepingupõhise kokkuleppe alusel, millega keelatakse investeerimisühingul nende nimel hääletada. Käesolevas määruses määratletakse ka tabelid ja vormid investeerimisühingu hääletamiskäitumise ning ühingu poolt heaks kiidetud või tagasi lükatud üldkoosoleku otsuste osakaalu kirjeldamiseks teemade kaupa, sealhulgas teave osakondade või ametikohtade kohta, mis on seotud hääletuspositsiooni üle otsustamisega, valideerimisprotsessiga ja heakskiidetud otsuste määra oluliste muudatustega. Peale selle sisaldab see kvalitatiivseid tabeleid volitatud nõustajafirmade kasutamise kirjeldamiseks ja seoseid nende äriühingutega. Lisaks sisaldab see juhiseid teabe kohta, mida investeerimisühingud peavad oma hääletamisjuhiste kohta avalikustama. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt kehtestatakse käesoleva määrusega kvantitatiivse avalikustamise vorm sellise hääleõiguse osakaalu kohta, mis on seotud aktsiatega, mida investeerimisühingud omavad otseselt ja kaudselt oma tütarettevõtjate või sidusettevõtjate kaudu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (2) artikli 2 lõikega 13 või mis tahes muudele ettevõtjate kaudu, kellega investeerimisühing on seotud Euroopa Parlamendi ja direktiivi (EL) 2019/2034 (3) artikli 3 lõike 1 punkti 4 kohaselt, sealhulgas investeerimisühingu poolt klientide nimel hallatavatele aktsiatega, välja arvatud juhul, kui aktsionärid säilitavad hääleõiguse lepingupõhise kokkuleppe alusel, millega keelatakse investeerimisühingul nende nimel hääletada. Käesolevas määruses määratletakse ka tabelid ja vormid investeerimisühingu hääletamiskäitumise ning ühingu poolt heaks kiidetud või tagasi lükatud üldkoosoleku otsuste osakaalu kirjeldamiseks teemade kaupa, sealhulgas teave osakondade või ametikohtade kohta, mis on seotud hääletuspositsiooni üle otsustamisega, valideerimisprotsessiga ja heakskiidetud otsuste määra oluliste muudatustega. Peale selle sisaldab see kvalitatiivseid tabeleid volitatud nõustajafirmade kasutamise kirjeldamiseks ja seoseid nende äriühingutega. Lisaks sisaldab see juhiseid teabe kohta, mida investeerimisühingud peavad oma hääletamisjuhiste kohta avalikustama.

| (5) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve, EBA) esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve, EBA) esitas komisjonile.

| (6) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(6)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Avalikustamise põhimõtted

Käesoleva määruse kohaselt avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| a) | Avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse sama sisekontrolli taset, mida kohaldatakse investeerimisühingu finantsaruandes sisalduva tegevusaruande suhtes. |
| --- | --- |

a)

Avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse sama sisekontrolli taset, mida kohaldatakse investeerimisühingu finantsaruandes sisalduva tegevusaruande suhtes.

| b) | Avalikustatav teave peab olema selge. See esitatakse teabe kasutajatele arusaadaval kujul ja edastatakse juurdepääsetaval andmekandjal. Olulised sõnumid peavad olema esile tõstetud ja kergesti leitavad. Keerukaid küsimusi selgitatakse lihtsas keeles. Seotud teave esitatakse koos. |
| --- | --- |

b)

Avalikustatav teave peab olema selge. See esitatakse teabe kasutajatele arusaadaval kujul ja edastatakse juurdepääsetaval andmekandjal. Olulised sõnumid peavad olema esile tõstetud ja kergesti leitavad. Keerukaid küsimusi selgitatakse lihtsas keeles. Seotud teave esitatakse koos.

| c) | Avalikustatav teave peab olema aja jooksul sisukas ja järjepidev, et teabe kasutajad saaksid võrrelda teavet avalikustamisperioodide lõikes. |
| --- | --- |

c)

Avalikustatav teave peab olema aja jooksul sisukas ja järjepidev, et teabe kasutajad saaksid võrrelda teavet avalikustamisperioodide lõikes.

| d) | Kvantitatiivse avalikustatava teabe juures peab alati olema kvalitatiivne selgitus ja muu lisateave, mida võib olla vaja teabe kasutajatele selle teabe mõistmiseks, kusjuures eelkõige tuleb välja tuua iga oluline muutus võrreldes varem avalikustatud teabega. |
| --- | --- |

d)

Kvantitatiivse avalikustatava teabe juures peab alati olema kvalitatiivne selgitus ja muu lisateave, mida võib olla vaja teabe kasutajatele selle teabe mõistmiseks, kusjuures eelkõige tuleb välja tuua iga oluline muutus võrreldes varem avalikustatud teabega.

Artikkel 2

Üldised nõuded

1.   Käesoleva määruse kohaselt teabe avalikustamisel tagavad investeerimisühingud, et arvväärtused esitataks faktidena. Protsendina väljendatavad kvantitatiivsed andmed esitatakse ühiku kohta minimaalselt täpsusega kaks kohta pärast koma.

2.   Käesoleva määruse kohaselt teabe avalikustamisel tagavad investeerimisühingud, et andmed oleksid seotud järgmise teabega:

| a) | avalikustamise kuupäev ja periood; |
| --- | --- |

a)

avalikustamise kuupäev ja periood;

| b) | avalikustava investeerimisühingu nimi ja tunnus (olemasolu korral juriidilise isiku tunnus (LEI)); |
| --- | --- |

b)

avalikustava investeerimisühingu nimi ja tunnus (olemasolu korral juriidilise isiku tunnus (LEI));

| c) | kui asjakohane, siis raamatupidamisstandard, ning |
| --- | --- |

c)

kui asjakohane, siis raamatupidamisstandard, ning

| d) | kui asjakohane, siis konsolideerimise ulatus. |
| --- | --- |

d)

kui asjakohane, siis konsolideerimise ulatus.

Artikkel 3

Hääleõiguse osakaalu avalikustamine

Investeerimisühingud avalikustavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punktis a osutatud teabe, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP1 ja järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid.

Artikkel 4

Hääletuskäitumise avalikustamine

Investeerimisühingud avalikustavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punktis b osutatud teabe järgmiselt:

| a) | teave hääletuskäitumise kohta, kasutades käesoleva määruse I lisa tabelit IF IP2.01 ja vormi IF IP2.02 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid; |
| --- | --- |

a)

teave hääletuskäitumise kohta, kasutades käesoleva määruse I lisa tabelit IF IP2.01 ja vormi IF IP2.02 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid;

| b) | selgitus hääletamise kohta, kasutades käesoleva määruse I lisa tabelit IF IP2.03 ja vormi IF IP2.04 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid; |
| --- | --- |

b)

selgitus hääletamise kohta, kasutades käesoleva määruse I lisa tabelit IF IP2.03 ja vormi IF IP2.04 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid;

| c) | teave ettepanekute osakaalu kohta, mille investeerimisühing on heaks kiitnud, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP2.05 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

c)

teave ettepanekute osakaalu kohta, mille investeerimisühing on heaks kiitnud, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP2.05 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid.

Artikkel 5

Volitatud nõustajafirmade kasutamise selgituse avalikustamine

Investeerimisühingud avalikustavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punktis c osutatud teabe järgmiselt:

| a) | volitatud nõustajafirmade nimekiri, mida investeerimisühing on kasutanud, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP3.01 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid; |
| --- | --- |

a)

volitatud nõustajafirmade nimekiri, mida investeerimisühing on kasutanud, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP3.01 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid;

| b) | teave seoste kohta volitatud nõustajafirmadega, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP3.02 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

b)

teave seoste kohta volitatud nõustajafirmadega, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP3.02 ning järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid.

Artikkel 6

Hääletamisjuhiste avalikustamine

Investeerimisühingud avalikustavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punktis d osutatud teabe, kasutades käesoleva määruse I lisa vormi IF IP4 ja järgides käesoleva määruse II lisas esitatud juhiseid.

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 314, 5.12.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

---

I LISA

INVESTEERIMISÜHINGUTE INVESTEERIMISPOLIITIKA AVALIKUSTAMINE

| AVALIKUSTAMINE INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi nimi | Viide õigussättele |
| | | INVESTEERIMISPOLIITIKA | |
| 1 | IF IP1 | HÄÄLEÕIGUSTE OSAKAAL | Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt a |
| 2 | IF IP2 | HÄÄLETAMISKÄITUMINE | Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt b |
| 3 | IF IP3 | VOLITATUD NÕUSTAJAD | Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt c |
| 4 | IF IP4 | HÄÄLETAMISJUHISED | Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt d |

AVALIKUSTAMINE INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL

Vormi number

Vormi kood

Vormi nimi

Viide õigussättele

INVESTEERIMISPOLIITIKA

1

IF IP1

HÄÄLEÕIGUSTE OSAKAAL

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt a

2

IF IP2

HÄÄLETAMISKÄITUMINE

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt b

3

IF IP3

VOLITATUD NÕUSTAJAD

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt c

4

IF IP4

HÄÄLETAMISJUHISED

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt d

| IF IP1 – HÄÄLEÕIGUSTE OSAKAALU VORM |
| --- |

IF IP1 – HÄÄLEÕIGUSTE OSAKAALU VORM

| Riik | Majandussektor | Äriühingu nimi | Äriühingu tunnus | Otseselt või kaudselt omatavate aktsiatega seotud hääleõiguste osakaal, nagu on sätestatud artikli 52 lõikes 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Riik

Majandussektor

Äriühingu nimi

Äriühingu tunnus

Otseselt või kaudselt omatavate aktsiatega seotud hääleõiguste osakaal, nagu on sätestatud artikli 52 lõikes 2

a

b

c

d

e

Lisage vajaduse korral täiendavaid ridu.

| IF IP2.03 – HÄÄLETUSTE SELGITUSE TABEL |
| --- |

IF IP2.03 – HÄÄLETUSTE SELGITUSE TABEL

| Rida | Kirje | Väärtus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Investeerimisühingu osakonnad või ametikohad, mis osalevad hääletuspositsiooni üle otsustamises | |
| 2 | Negatiivsete hääletuste valideerimisprotsessi kirjeldus | |
| 3 | Täistööaja ekvivalendis töötajate arv, kes analüüsivad otsuseid ja vaatavad läbi hääletustulemusi, välja arvatud välised ressursid, nagu volitatud nõustajad | |
| 4 | Heakskiitmismäära mis tahes olulise muutuse selgitus | |
| 5 | Investeerimisühingu eesmärke kirjeldavate avalikult kättesaadavate investeerimispoliitika dokumentide loetelu | |
| 6 | Vajaduse korral ühingu investeerimispoliitika sertifitseerimine | |

Rida

Kirje

Väärtus

1

Investeerimisühingu osakonnad või ametikohad, mis osalevad hääletuspositsiooni üle otsustamises

2

Negatiivsete hääletuste valideerimisprotsessi kirjeldus

3

Täistööaja ekvivalendis töötajate arv, kes analüüsivad otsuseid ja vaatavad läbi hääletustulemusi, välja arvatud välised ressursid, nagu volitatud nõustajad

4

Heakskiitmismäära mis tahes olulise muutuse selgitus

5

Investeerimisühingu eesmärke kirjeldavate avalikult kättesaadavate investeerimispoliitika dokumentide loetelu

6

Vajaduse korral ühingu investeerimispoliitika sertifitseerimine

| IF IP2.04 – HÄÄLETAMISKÄITUMISE VORM TEEMADE KAUPA |
| --- |

IF IP2.04 – HÄÄLETAMISKÄITUMISE VORM TEEMADE KAUPA

| Rida | Kirje | Hääletas poolt | Hääletas vastu | Erapooletu | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eelmisel aastal vastu võetud otsused teemade kaupa: | | | | |
| 2 | Juhatuse struktuur | | | | |
| 3 | Juhtivtöötajate tasustamine | | | | |
| 4 | Audiitorid | | | | |
| 5 | Keskkond, sotsiaalvaldkond, eetika | | | | |
| 6 | Kapitaliga seotud tehingud | | | | |
| 7 | Välised otsused | | | | |
| 8 | Muu | | | | |

Rida

Kirje

Hääletas poolt

Hääletas vastu

Erapooletu

Kokku

1

Eelmisel aastal vastu võetud otsused teemade kaupa:

2

Juhatuse struktuur

3

Juhtivtöötajate tasustamine

4

Audiitorid

5

Keskkond, sotsiaalvaldkond, eetika

6

Kapitaliga seotud tehingud

7

Välised otsused

8

Muu

| IF IP2.05 – HEAKSKIIDETUD ETTEPANEKUTE SUHTARVU VORM |
| --- |

IF IP2.05 – HEAKSKIIDETUD ETTEPANEKUTE SUHTARVU VORM

| Rida | Kirje | Väärtus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud haldus- või juhtorgani esitatud otsuste osakaal | |
| 2 | Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud aktsionäride esitatud otsuste osakaal | |

Rida

Kirje

Väärtus

1

Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud haldus- või juhtorgani esitatud otsuste osakaal

2

Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud aktsionäride esitatud otsuste osakaal

| IF IP3 – VOLITATUD NÕUSTAJAD |
| --- |

IF IP3 – VOLITATUD NÕUSTAJAD

| IF IP3.01 – VOLITATUD NÕUSTAJATE LOETELU TABEL |
| --- |

IF IP3.01 – VOLITATUD NÕUSTAJATE LOETELU TABEL

| Volitatud nõustaja nimi | Volitatud nõustaja tunnus | Lepingu liik | Volitatud nõustajaga seotud investeeringud | Otsuste teemad, milles volitatud nõustaja andis eelmisel aastal hääletussoovitusi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Volitatud nõustaja nimi

Volitatud nõustaja tunnus

Lepingu liik

Volitatud nõustajaga seotud investeeringud

Otsuste teemad, milles volitatud nõustaja andis eelmisel aastal hääletussoovitusi

a

b

c

d

e

Lisage vajaduse korral täiendavaid ridu.

| IF IP3.02 – VOLITATUD NÕUSTAJATE SEOSTE TABEL |
| --- |

IF IP3.02 – VOLITATUD NÕUSTAJATE SEOSTE TABEL

| Volitatud nõustaja nimi | Volitatud nõustaja tunnus | Asjaomased ettevõtjad, kellega volitatud nõustaja on seotud | Seose liik | Vajaduse korral poliitika, mis käsitleb huvide konflikte volitatud nõustajaga |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Volitatud nõustaja nimi

Volitatud nõustaja tunnus

Asjaomased ettevõtjad, kellega volitatud nõustaja on seotud

Seose liik

Vajaduse korral poliitika, mis käsitleb huvide konflikte volitatud nõustajaga

a

b

c

d

e

| IF IP4 – HÄÄLETAMISJUHISTE TABEL |
| --- |

IF IP4 – HÄÄLETAMISJUHISTE TABEL

| Hääletamisjuhised seoses selliste äriühingutega, kelle aktsiad või osad kuuluvad investeerimisühingule kooskõlas artikli 52 lõikega 2: lühikokkuvõte ja vajaduse korral lingid mittekonfidentsiaalsetele dokumentidele |
| --- |
| a |
| |

Hääletamisjuhised seoses selliste äriühingutega, kelle aktsiad või osad kuuluvad investeerimisühingule kooskõlas artikli 52 lõikega 2: lühikokkuvõte ja vajaduse korral lingid mittekonfidentsiaalsetele dokumentidele

a

---

II LISA

INVESTEERIMISÜHINGUTE INVESTEERIMISPOLIITIKA AVALIKUSTAMISE JUHISED

1.1.   I OSA. ÜLDISED JUHISED

1.1   Struktuur

Käesolevas lisas on esitatud juhised I lisas esitatud avalikustamisvormide ja -tabelite kohta seoses järgmisega:

| — | hääleõiguse osakaal; |
| --- | --- |

—

hääleõiguse osakaal;

| — | hääletamiskäitumine; |
| --- | --- |

—

hääletamiskäitumine;

| — | volitatud nõustajad; |
| --- | --- |

—

volitatud nõustajad;

| — | hääletamisjuhised. |
| --- | --- |

—

hääletamisjuhised.

1.2   Usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine

Investeerimisühingute grupi konsolideerimise ulatust on üksikasjalikumalt kirjeldatud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus vastavalt määruse (EL) 2019/2033 (1) artikli 7 lõikele 5. Investeerimisühingute grupid kasutavad avalikustamisnõuete täitmiseks seda usaldatavusnõuete kohaldamisala, mitte raamatupidamise konsolideerimise kohaldamisala.

1.2.   II OSA. VORMIDE JA TABELITEGA SEOTUD JUHISED

Investeerimispoliitika avalikustamise nõue täidetakse nii vormide kui ka tabelite abil. Vormid sisaldavad kvantitatiivset teavet ja tabelid kvalitatiivset teavet.

1.   IF IP1 – HÄÄLEÕIGUSTE OSAKAAL

1.1.   Üldised märkused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkti a kohaselt tuleb avalikustada investeerimisühingule otseselt või kaudselt kuuluvate, aktsiatega seotud hääleõiguste osakaal liikmesriikide ja sektorite kaupa, võttes arvesse ainult artikli 52 lõike 2 seisukohast asjakohaseid äriühinguid. Vastavas vormis on iga äriühing seotud asjaomase riigi ja majandussektoriga vastavalt vormil olevale ripploendile, kui investeerimisühingule otseselt või kaudselt kuuluvate hääleõiguste osakaal ületab künnise, milleks on 5 % kõigist äriühingu emiteeritud aktsiatega seotud hääleõigustest.

Investeerimisühingud avalikustavad oma tütarettevõtjatele või muudele ettevõtjatele kaudselt kuuluvate aktsiatega seotud hääleõiguste osa, kui investeerimisühingutel on tütarettevõtjate või muude ettevõtjate üle märkimisväärne mõju või kontroll, või kui on olemas märkimisväärne seos.

1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| a | Riik

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt a.
  Hääleõiguste osakaal jaotatakse liikmesriigiti vastavalt investeerimisobjektiks oleva äriühingu asukohale. |
| b | Majandussektor

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt a.
  Hääleõiguste osakaal esitatakse sektorite kaupa. Kasutatakse 27 sektorist koosnevas oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori raamistikus (ESCO) esitatud majandussektorite loetelu. Need sektorid on liigitatud NACE koodide alla, nagu on esitatud Euroopa Komisjoni veebisaidil esitatud tabelis (2). |
| c | Äriühingu nimi

  Selle äriühingu nimi, mille aktsiaid hoitakse. |
| d | Äriühingu tunnus

  Selle äriühingu tunnus, mille aktsiaid hoitakse, juriidilise isiku tunnus (LEI). Investeerimisühingud esitavad sellel väljal LEI koodi kõikidel juhtudel, kui see on kättesaadav. |
| e | Otseselt või kaudselt omatavate aktsiatega seotud hääleõiguste osakaal, nagu on sätestatud artikli 52 lõikes 2

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.
  Osakaal 5 % (välja arvatud) kuni 100 %.
  Käesoleva vormi seisukohast on asjakohased need äriühingud, kelle aktsiatega on lubatud kaubelda reguleeritud turul. Arvesse võetakse ainult hääleõigusega aktsiaid. Avalikustamine on nõutav, kui investeerimisühingule otseselt või kaudselt kuuluvate hääleõiguste osakaal ületab künnise, milleks on 5 % kõigist äriühingu emiteeritud aktsiatega seotud hääleõigustest. Hääleõigust arvestatakse kõigi hääleõigusega aktsiate alusel isegi juhul, kui hääleõiguse teostamine on peatatud. Käesoleva avalikustamisnõude alla kuuluvaid aktsiaid võidakse omada otseselt või kaudselt. Otseselt omatavad aktsiad on investeerimisühingu enda arvel hoitavad aktsiad, mis on tema omavahendite osa. Kaudselt omatavad aktsiad on aktsiad, mis kuuluvad investeerimisühingu tütarettevõtjale või mis tahes muule ettevõtjale, kelle üle investeerimisühingul on oluline mõju kas formaalse kokkuleppe või muu ärisuhte alusel. Need hõlmavad ka aktsiaid, mida investeerimisühing haldab klientide nimel, välja arvatud juhul, kui aktsionärid säilitavad hääleõiguse lepingupõhise kokkuleppe alusel, millega keelatakse investeerimisühingul nende nimel hääletada. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

a

Riik

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt a.

Hääleõiguste osakaal jaotatakse liikmesriigiti vastavalt investeerimisobjektiks oleva äriühingu asukohale.

b

Majandussektor

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt a.

Hääleõiguste osakaal esitatakse sektorite kaupa. Kasutatakse 27 sektorist koosnevas oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori raamistikus (ESCO) esitatud majandussektorite loetelu. Need sektorid on liigitatud NACE koodide alla, nagu on esitatud Euroopa Komisjoni veebisaidil esitatud tabelis (2).

c

Äriühingu nimi

Selle äriühingu nimi, mille aktsiaid hoitakse.

d

Äriühingu tunnus

Selle äriühingu tunnus, mille aktsiaid hoitakse, juriidilise isiku tunnus (LEI). Investeerimisühingud esitavad sellel väljal LEI koodi kõikidel juhtudel, kui see on kättesaadav.

e

Otseselt või kaudselt omatavate aktsiatega seotud hääleõiguste osakaal, nagu on sätestatud artikli 52 lõikes 2

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.

Osakaal 5 % (välja arvatud) kuni 100 %.

Käesoleva vormi seisukohast on asjakohased need äriühingud, kelle aktsiatega on lubatud kaubelda reguleeritud turul. Arvesse võetakse ainult hääleõigusega aktsiaid. Avalikustamine on nõutav, kui investeerimisühingule otseselt või kaudselt kuuluvate hääleõiguste osakaal ületab künnise, milleks on 5 % kõigist äriühingu emiteeritud aktsiatega seotud hääleõigustest. Hääleõigust arvestatakse kõigi hääleõigusega aktsiate alusel isegi juhul, kui hääleõiguse teostamine on peatatud. Käesoleva avalikustamisnõude alla kuuluvaid aktsiaid võidakse omada otseselt või kaudselt. Otseselt omatavad aktsiad on investeerimisühingu enda arvel hoitavad aktsiad, mis on tema omavahendite osa. Kaudselt omatavad aktsiad on aktsiad, mis kuuluvad investeerimisühingu tütarettevõtjale või mis tahes muule ettevõtjale, kelle üle investeerimisühingul on oluline mõju kas formaalse kokkuleppe või muu ärisuhte alusel. Need hõlmavad ka aktsiaid, mida investeerimisühing haldab klientide nimel, välja arvatud juhul, kui aktsionärid säilitavad hääleõiguse lepingupõhise kokkuleppe alusel, millega keelatakse investeerimisühingul nende nimel hääletada.

2.   IF IP2 – HÄÄLETAMISKÄITUMINE

2.1.   Üldised märkused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punktis b nõutakse kolme elemendi avalikustamist:

| a) | täielik ülevaade hääletamiskäitumisest nende äriühingute üldkoosolekutel, kelle aktsiad kuuluvad investeerimisühingule kooskõlas artikli 52 lõikega 2; |
| --- | --- |

a)

täielik ülevaade hääletamiskäitumisest nende äriühingute üldkoosolekutel, kelle aktsiad kuuluvad investeerimisühingule kooskõlas artikli 52 lõikega 2;

| b) | selgitused hääletamise kohta; |
| --- | --- |

b)

selgitused hääletamise kohta;

| c) | selliste ettepanekute määr, mille investeerimisühing on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

c)

selliste ettepanekute määr, mille investeerimisühing on heaks kiitnud.

2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

IF IP2.01 – HÄÄLETUSKÄITUMISE KIRJELDUSE TABEL

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 1 | Avalikustamise alla kuuluvate asjakohaste äriühingute arv

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.
  Positiivne täisarv.
  Nende asjakohaste äriühingute arv, mille aktsiaid hoitakse (vt IF IP1 veerg d). |
| 2 | Avalikustamise alla kuuluvate üldkoosolekute arv viimasel aastal

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.
  Positiivne täisarv.
  Viimase aasta jooksul avalikustamise alla kuuluvate äriühingute üldkoosolekute arv. |
| 3 | Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute arv, kus investeerimisühing hääletas

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.
  Positiivne täisarv, väiksem või võrdne reaga 2.
  Viimase aasta jooksul avalikustamise alla kuuluvate äriühingute üldkoosolekute arv, kus investeerimisühing hääletas. See hõlmab koosolekuid, kus ettevõte väljendas ainult hääletamisest hoidumist, ja koosolekuid, kus äriühing hääletas volitatud esindaja kaudu. |
| 4 | Kas investeerimisühing teavitab äriühingut negatiivsetest häältest enne üldkoosolekut?

  Jah/ei küsimus.
  Vastus on jaatav, kui investeerimisühingul on tava teavitada äriühingut negatiivsetest häältest enne üldkoosolekut või kui ühing on seda teinud enamikul juhtudel eelmisel aastal. |
| 5 | Isiklikult antud häälte osakaal, mida investeerimisühing kasutas

  Protsent.
  Ei hõlma volikirja alusel antud hääli. |
| 6 | Posti või e-hääletamise teel antud häälte osakaal, mida investeerimisühing kasutas

  Protsent.
  Hõlmab volikirja alusel antud hääli. |
| 7 | Kas investeerimisühingute grupil on konsolideeritud alusel poliitika, mis käsitleb huvide konflikte gruppi kuuluvate asjaomaste üksuste vahel?

  Jah/ei küsimus.
  Selle rea täidavad investeerimisühingute grupid, aga mitte üksikud investeerimisühingud.
  Grupi asjaomased üksused on need, kes kuuluvad usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisalasse vastavalt määrusele (EL) 2019/2033. |
| 8 | Kui jah, siis selle poliitika kokkuvõte

  Vaba tekst.
  Kui 7. rea vastus on jaatav, lisab investeerimisühing lühikokkuvõtte poliitikast, mis käsitleb grupi asjaomaste üksuste vahelisi huvide konflikte. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

Avalikustamise alla kuuluvate asjakohaste äriühingute arv

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.

Positiivne täisarv.

Nende asjakohaste äriühingute arv, mille aktsiaid hoitakse (vt IF IP1 veerg d).

2

Avalikustamise alla kuuluvate üldkoosolekute arv viimasel aastal

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.

Positiivne täisarv.

Viimase aasta jooksul avalikustamise alla kuuluvate äriühingute üldkoosolekute arv.

3

Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute arv, kus investeerimisühing hääletas

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõige 2.

Positiivne täisarv, väiksem või võrdne reaga 2.

Viimase aasta jooksul avalikustamise alla kuuluvate äriühingute üldkoosolekute arv, kus investeerimisühing hääletas. See hõlmab koosolekuid, kus ettevõte väljendas ainult hääletamisest hoidumist, ja koosolekuid, kus äriühing hääletas volitatud esindaja kaudu.

4

Kas investeerimisühing teavitab äriühingut negatiivsetest häältest enne üldkoosolekut?

Jah/ei küsimus.

Vastus on jaatav, kui investeerimisühingul on tava teavitada äriühingut negatiivsetest häältest enne üldkoosolekut või kui ühing on seda teinud enamikul juhtudel eelmisel aastal.

5

Isiklikult antud häälte osakaal, mida investeerimisühing kasutas

Protsent.

Ei hõlma volikirja alusel antud hääli.

6

Posti või e-hääletamise teel antud häälte osakaal, mida investeerimisühing kasutas

Protsent.

Hõlmab volikirja alusel antud hääli.

7

Kas investeerimisühingute grupil on konsolideeritud alusel poliitika, mis käsitleb huvide konflikte gruppi kuuluvate asjaomaste üksuste vahel?

Jah/ei küsimus.

Selle rea täidavad investeerimisühingute grupid, aga mitte üksikud investeerimisühingud.

Grupi asjaomased üksused on need, kes kuuluvad usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisalasse vastavalt määrusele (EL) 2019/2033.

8

Kui jah, siis selle poliitika kokkuvõte

Vaba tekst.

Kui 7. rea vastus on jaatav, lisab investeerimisühing lühikokkuvõtte poliitikast, mis käsitleb grupi asjaomaste üksuste vahelisi huvide konflikte.

IF IP2.02 – HÄÄLETAMISKÄITUMISE VORM

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 1 | Üldkoosoleku otsused:

  Pealkirja rida. |
| 2 | mille investeerimisühing kiitis heaks

  Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute otsuste arv ja osatähtsus, mille investeerimisühing heaks kiitis. |
| 3 | mille investeerimisühing lükkas tagasi

  Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute otsuste arv ja osatähtsus, mille investeerimisühing tagasi lükkas. |
| 4 | mille puhul investeerimisühing jäi erapooletuks

  Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute otsuste arv ja osatähtsus, mille puhul investeerimisühing jäi erapooletuks. |
| 5 | Üldkoosolekud, kus investeerimisühing on esitanud vastuväite vähemalt ühele otsusele

  Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute arv ja osatähtsus, millel investeerimisühing esitas vastuväite vähemalt ühele otsusele. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

Üldkoosoleku otsused:

Pealkirja rida.

2

mille investeerimisühing kiitis heaks

Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute otsuste arv ja osatähtsus, mille investeerimisühing heaks kiitis.

3

mille investeerimisühing lükkas tagasi

Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute otsuste arv ja osatähtsus, mille investeerimisühing tagasi lükkas.

4

mille puhul investeerimisühing jäi erapooletuks

Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute otsuste arv ja osatähtsus, mille puhul investeerimisühing jäi erapooletuks.

5

Üldkoosolekud, kus investeerimisühing on esitanud vastuväite vähemalt ühele otsusele

Viimasel aastal toimunud avalikustamise nõude alla kuuluvate üldkoosolekute arv ja osatähtsus, millel investeerimisühing esitas vastuväite vähemalt ühele otsusele.

IF IP2.03 – HÄÄLETUSTE SELGITUSE TABEL

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 1 | Investeerimisühingu osakonnad või ametikohad, mis osalevad hääletuspositsiooni üle otsustamises

  Vaba tekst.
  Loetelu osakondadest või ametikohtadest, mis osalevad hääletuspositsiooni üle otsustamises. |
| 2 | Negatiivsete häälte valideerimisprotsessi kirjeldus

  Vaba tekst.
  Kui see on asjakohane, siis kirjeldage negatiivsete häälte valideerimisprotsessi asjakohastel üldkoosolekutel. |
| 3 | Täistööaja ekvivalendis töötajate arv, kes analüüsivad otsuseid ja vaatavad läbi hääletustulemusi, välja arvatud välised ressursid, nagu volitatud nõustajad

  Positiivne arv.
  Täistööaja ekvivalendis töötajate arv osakondades või ametikohtadel, kes analüüsivad otsuseid ja vaatavad läbi hääletustulemusi. See hõlmab ainult investeerimisühingu sisemisi ressursse. |
| 4 | Heakskiitmismäära mis tahes olulise muutuse selgitus

  Vaba tekst.
  Esitatakse lühike selgitus, kui heakskiitmismäär on võrreldes viimase avalikustamisega oluliselt suurenenud või vähenenud, näiteks pärast investeerimisühingu kui aktsionäri poliitika, strateegia või väljavaadete muutumist. |
| 5 | Investeerimisühingu eesmärke kirjeldavate avalikult kättesaadavate investeerimispoliitika dokumentide loetelu

  Vaba tekst.
  Loetelu dokumentidest, eelistatavalt hüperlinkidena, milles kirjeldatakse investeerimisühingu kui aktsionäri eesmärke. |
| 6 | Vajaduse korral ühingu investeerimispoliitika sertifitseerimine

  Vaba tekst.
  Kui investeerimisühing on saanud sertifikaadi oma investeerimispoliitika kohta, siis selle sertifikaadi nimetus ja väljaandmise kuupäev. Selliseid sertifikaate võib olla mitu. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

Investeerimisühingu osakonnad või ametikohad, mis osalevad hääletuspositsiooni üle otsustamises

Vaba tekst.

Loetelu osakondadest või ametikohtadest, mis osalevad hääletuspositsiooni üle otsustamises.

2

Negatiivsete häälte valideerimisprotsessi kirjeldus

Vaba tekst.

Kui see on asjakohane, siis kirjeldage negatiivsete häälte valideerimisprotsessi asjakohastel üldkoosolekutel.

3

Täistööaja ekvivalendis töötajate arv, kes analüüsivad otsuseid ja vaatavad läbi hääletustulemusi, välja arvatud välised ressursid, nagu volitatud nõustajad

Positiivne arv.

Täistööaja ekvivalendis töötajate arv osakondades või ametikohtadel, kes analüüsivad otsuseid ja vaatavad läbi hääletustulemusi. See hõlmab ainult investeerimisühingu sisemisi ressursse.

4

Heakskiitmismäära mis tahes olulise muutuse selgitus

Vaba tekst.

Esitatakse lühike selgitus, kui heakskiitmismäär on võrreldes viimase avalikustamisega oluliselt suurenenud või vähenenud, näiteks pärast investeerimisühingu kui aktsionäri poliitika, strateegia või väljavaadete muutumist.

5

Investeerimisühingu eesmärke kirjeldavate avalikult kättesaadavate investeerimispoliitika dokumentide loetelu

Vaba tekst.

Loetelu dokumentidest, eelistatavalt hüperlinkidena, milles kirjeldatakse investeerimisühingu kui aktsionäri eesmärke.

6

Vajaduse korral ühingu investeerimispoliitika sertifitseerimine

Vaba tekst.

Kui investeerimisühing on saanud sertifikaadi oma investeerimispoliitika kohta, siis selle sertifikaadi nimetus ja väljaandmise kuupäev. Selliseid sertifikaate võib olla mitu.

IF IP2.04 – HÄÄLETAMISKÄITUMISE VORM TEEMADE KAUPA

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 1 | Eelmisel aastal vastu võetud otsused teemade kaupa:

  Positiivsed täisarvud.
  Äriühingu poolt või tema volitatud esindajate poolt viimase aasta jooksul avalikustamise alla kuuluvate üldkoosolekutel hääletatud otsuste arv. Koguarv on jaotatud heakskiidu staatuse järgi: heaks kiidetud, tagasi lükatud, erapooletu. |
| 2 | Juhatuse struktuur

  Positiivsed täisarvud.
  Juhatuse struktuuri käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. |
| 3 | Juhtivtöötajate tasustamine

  Positiivsed täisarvud.
  Juhtivtöötajate tasustamist käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. |
| 4 | Audiitorid

  Positiivsed täisarvud.
  Audiitoreid käsitlevate otsuste (nt ametisse nimetamine, tasustamine) arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. |
| 5 | Keskkond, sotsiaalvaldkond, eetika

  Positiivsed täisarvud.
  Keskkonna, sotsiaal- ja eetikaküsimusi käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. |
| 6 | Kapitaliga seotud tehingud

  Positiivsed täisarvud.
  Kapitaliga seotud tehinguid (nt ühinemised, soetamised) käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. |
| 7 | Välised otsused

  Positiivsed täisarvud.
  Väliste otsuste ettepanekuid käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. Aktsionärid esitavad need välised otsused teistele, üldjuhul selleks, et veenda neid hääletama juhatuse ettepaneku vastu. |
| 8 | Muu

  Positiivsed täisarvud.
  Muud kui eespool nimetatud teemasid käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

Eelmisel aastal vastu võetud otsused teemade kaupa:

Positiivsed täisarvud.

Äriühingu poolt või tema volitatud esindajate poolt viimase aasta jooksul avalikustamise alla kuuluvate üldkoosolekutel hääletatud otsuste arv. Koguarv on jaotatud heakskiidu staatuse järgi: heaks kiidetud, tagasi lükatud, erapooletu.

2

Juhatuse struktuur

Positiivsed täisarvud.

Juhatuse struktuuri käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi.

3

Juhtivtöötajate tasustamine

Positiivsed täisarvud.

Juhtivtöötajate tasustamist käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi.

4

Audiitorid

Positiivsed täisarvud.

Audiitoreid käsitlevate otsuste (nt ametisse nimetamine, tasustamine) arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi.

5

Keskkond, sotsiaalvaldkond, eetika

Positiivsed täisarvud.

Keskkonna, sotsiaal- ja eetikaküsimusi käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi.

6

Kapitaliga seotud tehingud

Positiivsed täisarvud.

Kapitaliga seotud tehinguid (nt ühinemised, soetamised) käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi.

7

Välised otsused

Positiivsed täisarvud.

Väliste otsuste ettepanekuid käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi. Aktsionärid esitavad need välised otsused teistele, üldjuhul selleks, et veenda neid hääletama juhatuse ettepaneku vastu.

8

Muu

Positiivsed täisarvud.

Muud kui eespool nimetatud teemasid käsitlevate otsuste arv, jaotatuna heakskiidu staatuse järgi.

IF IP2.05 – HEAKS KIIDETUD ETTEPANEKUTE SUHTARVU VORM

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 1 | Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud haldus- või juhtorgani esitatud otsuste osakaal

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt b.
  Protsent |
| 2 | Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud aktsionäride esitatud otsuste osakaal

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt b.
  Protsent |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud haldus- või juhtorgani esitatud otsuste osakaal

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt b.

Protsent

2

Investeerimisühingu poolt heaks kiidetud aktsionäride esitatud otsuste osakaal

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt b.

Protsent

3.   IF IP3 – VOLITATUD NÕUSTAJAD

3.1.   Üldised märkused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkti c kohaselt tuleb avalikustada selgitus volitatud nõustajate kasutamise kohta. Käesolev vorm sisaldab teavet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiivi 2007/36/EÜ (noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta) (3) artikli 2 punktis g määratletud volitatud nõustajate kohta. Need volitatud nõustajad võivad pakkuda uuringuid, nõustamist või hääletussoovitusi või täita ainult hääletusjuhiseid.

3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

IF IP3.01 – VOLITATUD NÕUSTAJATE LOETELU TABEL

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| a | Volitatud nõustaja nimi

  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiivi 2007/36/EÜ (noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta) artikli 2 punktis g määratletud volitatud nõustajad.
  Vaba tekst. |
| b | Volitatud nõustaja tunnus

  Volitatud nõustaja tunnus, LEI kui see on asjakohane. |
| c | Lepingu liik

  See väli piirdub kahe valikuga, milleks on hääletamissoovitusi andvad volitatud nõustajad ja sellised, kes seda ei tee. Viimasel juhul volitatud nõustajad ainult hääletavad investeerimisühingu nimel. |
| d | Volitatud nõustajaga seotud investeeringud

  Vaba tekst.
  Loetelu ettevõtjatest/investeeringutest, mis on seotud iga volitatud nõustaja teenustega. |
| e | Otsuste teemad, milles volitatud nõustaja andis eelmisel aastal hääletussoovitusi

  Vaba tekst, kasutades eelistatavalt vormis IF IP2.04 esitatud kategooriaid: juhatuse struktuur, juhtivtöötajate tasustamine, audiitorid, keskkond/sotsiaalvaldkond/eetika, kapitaliga seotud tehingud, välised otsused või muud täpsustatavad teemad. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

a

Volitatud nõustaja nimi

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiivi 2007/36/EÜ (noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta) artikli 2 punktis g määratletud volitatud nõustajad.

Vaba tekst.

b

Volitatud nõustaja tunnus

Volitatud nõustaja tunnus, LEI kui see on asjakohane.

c

Lepingu liik

See väli piirdub kahe valikuga, milleks on hääletamissoovitusi andvad volitatud nõustajad ja sellised, kes seda ei tee. Viimasel juhul volitatud nõustajad ainult hääletavad investeerimisühingu nimel.

d

Volitatud nõustajaga seotud investeeringud

Vaba tekst.

Loetelu ettevõtjatest/investeeringutest, mis on seotud iga volitatud nõustaja teenustega.

e

Otsuste teemad, milles volitatud nõustaja andis eelmisel aastal hääletussoovitusi

Vaba tekst, kasutades eelistatavalt vormis IF IP2.04 esitatud kategooriaid: juhatuse struktuur, juhtivtöötajate tasustamine, audiitorid, keskkond/sotsiaalvaldkond/eetika, kapitaliga seotud tehingud, välised otsused või muud täpsustatavad teemad.

IF IP3.02 – VOLITATUD NÕUSTAJATE SEOSTE TABEL

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| a | Volitatud nõustaja nimi

  Vaba tekst. |
| b | Volitatud nõustaja tunnus

  Volitatud nõustaja tunnus, eelistatavalt LEI. |
| c | Asjaomased ettevõtjad, kellega volitatud nõustaja on seotud

  Asjaomased ettevõtjad, kellega volitatud nõustajad on seotud, koos nende seoste kirjeldusega. Asjaomased ettevõtjad on börsil noteeritud äriühingud, investeerimisühingud ja krediidiasutused. |
| d | Seose liik

  Võimalikud seosed, mis on esitatud standardis IAS 24.9. Kui on mitu seost, valitakse kõige olulisem ja täpsustatakse see täpsustatakse lisatud kirjelduses:






  — | sama grupp; |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

a

Volitatud nõustaja nimi

Vaba tekst.

b

Volitatud nõustaja tunnus

Volitatud nõustaja tunnus, eelistatavalt LEI.

c

Asjaomased ettevõtjad, kellega volitatud nõustaja on seotud

Asjaomased ettevõtjad, kellega volitatud nõustajad on seotud, koos nende seoste kirjeldusega. Asjaomased ettevõtjad on börsil noteeritud äriühingud, investeerimisühingud ja krediidiasutused.

d

Seose liik

Võimalikud seosed, mis on esitatud standardis IAS 24.9. Kui on mitu seost, valitakse kõige olulisem ja täpsustatakse see täpsustatakse lisatud kirjelduses:

—

sama grupp;

| — | teise üksuse sidusettevõtja või ühisettevõtja; |
| --- | --- |

—

teise üksuse sidusettevõtja või ühisettevõtja;

| — | kolmanda üksuse sidusettevõtja või ühisettevõtja; |
| --- | --- |

—

kolmanda üksuse sidusettevõtja või ühisettevõtja;

| — | seotud isikul on kontroll või ühiskontroll; |
| --- | --- |

—

seotud isikul on kontroll või ühiskontroll;

| — | seotud isikul on märkimisväärne mõju; |
| --- | --- |

—

seotud isikul on märkimisväärne mõju;

| — | juhtkonna võtmeisikud. |
| --- | --- |

—

juhtkonna võtmeisikud.

e

Vajaduse korral poliitika, mis käsitleb huvide konflikte volitatud nõustajaga

Vaba tekst.

Vajaduse korral selle poliitika lühikirjeldus, mida investeerimisühing järgib, et vältida huvide konflikte, mis võivad tuleneda seostest volitatud nõustajate ja selliste ettevõtjate või rühmade vahel, mille aktsiaid investeerimisühingutel on.

4.   IF IP4 – HÄÄLETAMISJUHISED

4.1.   Üldised märkused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkti d kohaselt tuleb avalikustada hääletamisjuhised seoses selliste äriühingutega, kelle aktsiad või osad kuuluvad investeerimisühingule kooskõlas sama artikli lõikega 2. Seonduvat tabelit kasutatakse kõigi asjaomases kohaldamisalas olevate hääletamisjuhiste, mitte ainult volitatud nõustajate hääletamisjuhiste avalikustamiseks. Hääletamisjuhised võivad olla ulatuslikud ja nende üle võib otsustada üldkoosoleku päevakorra teatavate punktide puhul iga juhtumi puhul eraldi. Need juhised võivad erineda geograafiliste piirkondade, majandussektorite või otsuste teemade kaupa.

4.2.   Juhised konkreetsete positsioonide kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| a | Hääletamisjuhised seoses selliste äriühingutega, kelle aktsiad või osad kuuluvad investeerimisühingule kooskõlas artikli 52 lõikega 2.

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt d ja artikli 52 lõige 2.
  Vaba tekst.
  Lühikokkuvõte ja olemasolu korral lingid mittekonfidentsiaalsetele dokumentidele, eelistatavalt hüperlinkide kujul. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

a

Hääletamisjuhised seoses selliste äriühingutega, kelle aktsiad või osad kuuluvad investeerimisühingule kooskõlas artikli 52 lõikega 2.

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 52 lõike 1 punkt d ja artikli 52 lõige 2.

Vaba tekst.

Lühikokkuvõte ja olemasolu korral lingid mittekonfidentsiaalsetele dokumentidele, eelistatavalt hüperlinkide kujul.

---

(1)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Draft%20Technical%20Standards/2020/RTS/961461/Final%20draft%20RTS%20on%20prudential%20requirements%20for%20Investment%20Firms%20%28EBA-RTS-2020-11%29.pdf

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiiv 2007/36/EÜ noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta (ELT L 184, 14.7.2007, lk 17).

---

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1160,

5. juuli 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 seoses uuendtoidu nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutustingimuste ja spetsifikatsiooniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas esitatud liidu loetelus on lubatud uuendtoiduna loetletud nikotiinamiidribosiidkloriid. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisas esitatud liidu loetelus on lubatud uuendtoiduna loetletud nikotiinamiidribosiidkloriid.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/16 (3) anti luba nikotiinamiidribosiidkloriidi turule laskmiseks uuendtoiduna, mida kasutatakse täiskasvanud elanikkonnale ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/16 (3) anti luba nikotiinamiidribosiidkloriidi turule laskmiseks uuendtoiduna, mida kasutatakse täiskasvanud elanikkonnale ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4).

| (5) | 2. märtsil 2020 esitas äriühing ChromaDex Inc. (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse muuta uuendtoidu nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutustingimusi. Taotleja soovis laiendada nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutamist meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidule ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajatele (nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013) (5) koguses 500 mg päevas ning toidukorra toidu asendajate puhul 300 mg päevas, kusjuures kõik nendesse toidugruppidesse kuuluvad tooted on ette nähtud täiskasvanud elanikkonnale, välja arvatud rasedad ja imetavad naised. |
| --- | --- |

(5)

2. märtsil 2020 esitas äriühing ChromaDex Inc. (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse muuta uuendtoidu nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutustingimusi. Taotleja soovis laiendada nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutamist meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidule ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajatele (nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013) (5) koguses 500 mg päevas ning toidukorra toidu asendajate puhul 300 mg päevas, kusjuures kõik nendesse toidugruppidesse kuuluvad tooted on ette nähtud täiskasvanud elanikkonnale, välja arvatud rasedad ja imetavad naised.

| (6) | Samuti esitas taotleja 2. märtsil 2020 komisjonile palve kaitsta taotluse toetuseks esitatud uuringu konfidentsiaalseid andmeid, mille puhul on tegemist inimestega tehtud uuringuga, milles hinnatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi sisaldava lisandi ohutust ja annusest sõltuvat toimet (6). |
| --- | --- |

(6)

Samuti esitas taotleja 2. märtsil 2020 komisjonile palve kaitsta taotluse toetuseks esitatud uuringu konfidentsiaalseid andmeid, mille puhul on tegemist inimestega tehtud uuringuga, milles hinnatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi sisaldava lisandi ohutust ja annusest sõltuvat toimet (6).

| (7) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 konsulteeris komisjon 8. juunil 2020. aastal Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet“) ja palus esitada teadusliku arvamuse uuendtoidu nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutamise kavandatud laiendamise hindamise põhjal. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 konsulteeris komisjon 8. juunil 2020. aastal Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet“) ja palus esitada teadusliku arvamuse uuendtoidu nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutamise kavandatud laiendamise hindamise põhjal.

| (8) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 14. septembril 2021 vastu teadusliku arvamuse „Extension of use of nicotinamide riboside chloride as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (7) („Nikotiinamiidribosiidkloriidi uuendtoiduna kasutamise laiendamine vastavalt määrusele (EL) 2015/2283“). |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 14. septembril 2021 vastu teadusliku arvamuse „Extension of use of nicotinamide riboside chloride as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (7) („Nikotiinamiidribosiidkloriidi uuendtoiduna kasutamise laiendamine vastavalt määrusele (EL) 2015/2283“).

| (9) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et nikotiinamiidribosiidkloriid on ohutu, kui seda kasutatakse meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates koguses 500 mg päevas, välja arvatud rasedate ja imetavate naiste puhul. Seepärast on asjakohane muuta nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutustingimusi ja lubada nikotiinamiidribosiidkloriidi kõnealustes toitudes kasutada. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et nikotiinamiidribosiidkloriid on ohutu, kui seda kasutatakse meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates koguses 500 mg päevas, välja arvatud rasedate ja imetavate naiste puhul. Seepärast on asjakohane muuta nikotiinamiidribosiidkloriidi kasutustingimusi ja lubada nikotiinamiidribosiidkloriidi kõnealustes toitudes kasutada.

| (10) | Samas arvamuses hindas toiduohutusamet toidukorra toidu asendajate ohutust üldelanikkonnale ja mitte ainult täiskasvanutele, kuna komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2469 (8) artikli 5 lõike 6 kohaselt ei ole võimalik välistada konkreetsele elanikkonnarühmale ette nähtud uuendtoidu tarbimist muude elanikkonnarühmade poolt. Toiduohutusamet märkis oma arvamuses ka seda, et kui imikuid mitte arvesse võtta, siis jääks nikotiinamiidribosiidkloriidi tarbimine toidukorra toidu asendajates koguses 300 mg päevas täiskasvanud elanikkonna puhul (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) alla nikotiinamiidi jaoks kehtestatud piirnormi (9) ning seega peetakse seda ohutuks. Võttes arvesse toiduohutusameti hinnangut asjaomase uuendtoidu kasutamise kohta kõigi elanikkonnarühmade (välja arvatud imikud) jaoks ette nähtud toidukorra toidu asendajates, mis näitab, et uuendtoidu tarbimine toidukorra toidu asendajatega jääb tunduvalt alla nikotiinamiidile kehtestatud piirnormi, ning asjaolu, et toidukorra toidu asendajad on toidugrupp, mida nõuavad ja kasutavad üksnes täiskasvanud, on komisjon seisukohal, et uuendtoitu võib vastavalt taotleja ettepanekule lubada kasutada koguses 300 mg päevas üksnes täiskasvanud elanikkonna (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) jaoks ette nähtud toidukorra toidu asendajates. |
| --- | --- |

(10)

Samas arvamuses hindas toiduohutusamet toidukorra toidu asendajate ohutust üldelanikkonnale ja mitte ainult täiskasvanutele, kuna komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2469 (8) artikli 5 lõike 6 kohaselt ei ole võimalik välistada konkreetsele elanikkonnarühmale ette nähtud uuendtoidu tarbimist muude elanikkonnarühmade poolt. Toiduohutusamet märkis oma arvamuses ka seda, et kui imikuid mitte arvesse võtta, siis jääks nikotiinamiidribosiidkloriidi tarbimine toidukorra toidu asendajates koguses 300 mg päevas täiskasvanud elanikkonna puhul (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) alla nikotiinamiidi jaoks kehtestatud piirnormi (9) ning seega peetakse seda ohutuks. Võttes arvesse toiduohutusameti hinnangut asjaomase uuendtoidu kasutamise kohta kõigi elanikkonnarühmade (välja arvatud imikud) jaoks ette nähtud toidukorra toidu asendajates, mis näitab, et uuendtoidu tarbimine toidukorra toidu asendajatega jääb tunduvalt alla nikotiinamiidile kehtestatud piirnormi, ning asjaolu, et toidukorra toidu asendajad on toidugrupp, mida nõuavad ja kasutavad üksnes täiskasvanud, on komisjon seisukohal, et uuendtoitu võib vastavalt taotleja ettepanekule lubada kasutada koguses 300 mg päevas üksnes täiskasvanud elanikkonna (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) jaoks ette nähtud toidukorra toidu asendajates.

| (11) | Kõnealune teaduslik arvamus annab piisavalt alust väita, et nikotiinamiidribosiidkloriid, kui seda kasutatakse meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, mis on ette nähtud üldelanikkonnale (välja arvatud rasedad ja imetavad naised), koguses 500 mg päevas, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 ja artikli 12 lõike 1 kohastele turule laskmise nõuetele. Lisaks annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust väita, et nikotiinamiidribosiidkloriid, kui seda kasutatakse täiskasvanud elanikkonnale (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) ette nähtud toidukorra toidu asendajates koguses 300 mg päevas, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turule laskmise nõuetele. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealune teaduslik arvamus annab piisavalt alust väita, et nikotiinamiidribosiidkloriid, kui seda kasutatakse meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, mis on ette nähtud üldelanikkonnale (välja arvatud rasedad ja imetavad naised), koguses 500 mg päevas, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 ja artikli 12 lõike 1 kohastele turule laskmise nõuetele. Lisaks annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust väita, et nikotiinamiidribosiidkloriid, kui seda kasutatakse täiskasvanud elanikkonnale (välja arvatud rasedad ja imetavad naised) ette nähtud toidukorra toidu asendajates koguses 300 mg päevas, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turule laskmise nõuetele.

| (12) | Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates ja toidukorra toidu asendajates kasutatava nikotiinamiidribosiidkloriidi ohutust käsitlevad andmed ja hindamine hõlmavad ainult täiskasvanud elanikkonda (välja arvatud rasedad ja imetavad naised). Seepärast tuleks sätestada märgistamisnõue, et teavitada tarbijaid nõuetekohaselt sellest, et nikotiinamiidribosiidkloriidi sisaldavaid meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitu, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajaid ja toidukorra toidu asendajaid võivad tarbida ainult üle 18 aasta vanused isikud (välja arvatud rasedad ja imetavad naised). |
| --- | --- |

(12)

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates ja toidukorra toidu asendajates kasutatava nikotiinamiidribosiidkloriidi ohutust käsitlevad andmed ja hindamine hõlmavad ainult täiskasvanud elanikkonda (välja arvatud rasedad ja imetavad naised). Seepärast tuleks sätestada märgistamisnõue, et teavitada tarbijaid nõuetekohaselt sellest, et nikotiinamiidribosiidkloriidi sisaldavaid meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toitu, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajaid ja toidukorra toidu asendajaid võivad tarbida ainult üle 18 aasta vanused isikud (välja arvatud rasedad ja imetavad naised).

| (13) | Toiduohutusamet lisas oma teaduslikus arvamuses uuendtoidu spetsifikatsiooni elavhõbeda, kaadmiumi ja plii piirnormid. Neid piirnorme kohaldatakse üksnes meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate ja toidukorra toidu asendajate suhtes, kuna komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (10) ei ole selliste toitude suhtes elavhõbeda, kaadmiumi ja plii piirnorme kehtestatud. Seepärast tuleks uuendtoidu spetsifikatsiooni vastavalt muuta, kehtestades kõnealuste raskmetallide piirnormid, mida kohaldatakse üksnes uute kasutusviiside suhtes. Kuna sama määrusega ei ole kehtestatud arseeni piirnormi, siis kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud piirnormi kõigi lubatud kasutusviiside suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Toiduohutusamet lisas oma teaduslikus arvamuses uuendtoidu spetsifikatsiooni elavhõbeda, kaadmiumi ja plii piirnormid. Neid piirnorme kohaldatakse üksnes meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate ja toidukorra toidu asendajate suhtes, kuna komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (10) ei ole selliste toitude suhtes elavhõbeda, kaadmiumi ja plii piirnorme kehtestatud. Seepärast tuleks uuendtoidu spetsifikatsiooni vastavalt muuta, kehtestades kõnealuste raskmetallide piirnormid, mida kohaldatakse üksnes uute kasutusviiside suhtes. Kuna sama määrusega ei ole kehtestatud arseeni piirnormi, siis kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud piirnormi kõigi lubatud kasutusviiside suhtes.

| (14) | Toiduohutusamet märkis oma teaduslikus arvamuses, et inimestega tehtud uuringut, milles hinnatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi kui toidulisandi ohutust ja annusest sõltuvat toimet, (11) ei olnud toiduohutusametil hindamiseks ja järelduste tegemiseks vaja. Seepärast ei tuleks kõnealuse uuringu andmeid määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõike 1 kohaselt kaitsta. |
| --- | --- |

(14)

Toiduohutusamet märkis oma teaduslikus arvamuses, et inimestega tehtud uuringut, milles hinnatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi kui toidulisandi ohutust ja annusest sõltuvat toimet, (11) ei olnud toiduohutusametil hindamiseks ja järelduste tegemiseks vaja. Seepärast ei tuleks kõnealuse uuringu andmeid määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõike 1 kohaselt kaitsta.

| (15) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Komisjoni 10. jaanuari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/16, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule nikotiinamiidribosiidkloriidi ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (ELT L 7, 13.1.2020, lk 6).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

5

(6)  Kliinilise ohutusuuringu aruanne. Maki et al., Safety and Metabolic Effects of Nicotinamide Riboside in a Randomized, Double-blind, Crossover, Placebo-controlled Trial of Men and Women ≥ 55 Years of Age, 2020 (Maki uuringuaruanne, 4. lisa).

6

et al

Safety and Metabolic Effects of Nicotinamide Riboside in a Randomized, Double-blind, Crossover, Placebo-controlled Trial of Men and Women ≥ 55 Years of Age

(7)  EFSA Journal 2021;19(11):6843.

7

(8)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2469, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 (mis käsitleb uuendtoitu) artiklis 10 osutatud taotluste haldus- ja teadusnõuded (ELT L 351, 30.12.2017, lk 64).

8

(9)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2006, „Opinion of the Scientific Committee on Food on the tolerable upper intake level of nicotinic acid and nicotinamide (Niacin)“, (avaldatud 17. aprillil 2002), väljaandes: SCF (Scientific Committee on Food) and EFSA NDA Panel (Scientific Panel on Dietetic Products, Nutrition and Allergies). Tolerable upper intake levels for vitamins and minerals, EFSA, s.l., lk 121–134.

9

SCF (Scientific Committee on Food) and EFSA NDA Panel (Scientific Panel on Dietetic Products, Nutrition and Allergies). Tolerable upper intake levels for vitamins and minerals

(10)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

10

(11)  Kliinilise ohutusuuringu aruanne. Maki et al., Safety and Metabolic Effects of Nicotinamide Riboside in a Randomized, Double-blind, Crossover, Placebo-controlled Trial of Men and Women ≥ 55 Years of Age, 2020 (Maki uuringuaruanne, 4. lisa).

11

et al

Safety and Metabolic Effects of Nicotinamide Riboside in a Randomized, Double-blind, Crossover, Placebo-controlled Trial of Men and Women ≥ 55 Years of Age

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi käsitlev kanne järgmisega:










  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määratud toidugrupp | Piirnorm |
| „Nikotiinamiidribosiidkloriid | Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ | 300 mg päevas kõikide täiskasvanute puhul (välja arvatud rasedad ja imetavad naised)
  230 mg päevas rasedate ja imetavate naiste puhul | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „nikotiinamiidribosiidkloriid“. | | Luba antud 20. veebruaril 2020. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.
  Taotleja: ChromaDex Inc., 10900 Wilshire Boulevard Suite 600, Los Angeles, CA 90024, USA. Andmekaitseperioodi vältel võib kõnealust uuendtoitu liidus turule lasta üksnes ChromaDex Inc., välja arvatud juhul, kui mõni järgnev taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või ChromaDex Inc. nõusolekul.
  Andmekaitse aegumise kuupäev: 20. veebruar 2025.“ |
| Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised | Vastavalt nende inimeste toitumuslikele erivajadustele, kellele tooted on ette nähtud | 1. | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „nikotiinamiidribosiidkloriid“. |

1)

Tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi käsitlev kanne järgmisega:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

Määratud toidugrupp

Piirnorm

„Nikotiinamiidribosiidkloriid

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

300 mg päevas kõikide täiskasvanute puhul (välja arvatud rasedad ja imetavad naised)

230 mg päevas rasedate ja imetavate naiste puhul

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „nikotiinamiidribosiidkloriid“.

Luba antud 20. veebruaril 2020. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: ChromaDex Inc., 10900 Wilshire Boulevard Suite 600, Los Angeles, CA 90024, USA. Andmekaitseperioodi vältel võib kõnealust uuendtoitu liidus turule lasta üksnes ChromaDex Inc., välja arvatud juhul, kui mõni järgnev taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või ChromaDex Inc. nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 20. veebruar 2025.“

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised

Vastavalt nende inimeste toitumuslikele erivajadustele, kellele tooted on ette nähtud

1.

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „nikotiinamiidribosiidkloriid“.

| 2. | Uuendtoitu sisaldava toiduaine märgistusel peab olema märge, et kõnealust toitu võivad tarbida ainult üle 18-aastased isikud, välja arvatud rasedad ja imetavad naised. |
| --- | --- |

2.

Uuendtoitu sisaldava toiduaine märgistusel peab olema märge, et kõnealust toitu võivad tarbida ainult üle 18-aastased isikud, välja arvatud rasedad ja imetavad naised.

Kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendaja, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised

500 mg päevas

Päevase toidu asendaja, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised

150 mg toidukorra kohta (maksimaalselt 2 toidukorda päevas, st kuni 300 mg päevas)

| 2) | Tabelis 2 („Spetsifikatsioonid“) asendatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi käsitlev kanne järgmisega:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „Nikotiinamiidribosiidkloriid | Kirjeldus/määratlus

  Uuendtoit on nikotiinamiidribosiidi sünteetiline vorm. Uuendtoit sisaldab ≥ 90 % nikotiinamiidribosiidkloriidi, valdavalt selle β-vormis; ülejäänud koostisosad on lahustijäägid, reaktsiooni kõrvalsaadused ja lagunemissaadused.
  Nikotiinamiidribosiidkloriid
  CASi number: 23111-00-4
  EÜ number: 807-820-5
  IUPACi nimetus: 1-[(2R,3R,4S,5R)-3,4-dihüdroksü-5-(hüdroksümetüül)oksolaan-2-üül]püridiin-1-ium-3-karboksamiidkloriid
  Keemiline valem: C11H15N2O5Cl
  Molaarmass: 290,7 g/mol

  Omadused/koostis

  Värvus: valgest helepruuninini
  Vorm: pulber
  Identifitseerimismeetod: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektromeetria)
  Nikotiinamiidribosiidkloriidi sisaldus: ≥ 90 %
  Veesisaldus: ≤ 2 %

  Lahustijäägid

  Atsetoon: ≤ 5 000  mg/kg
  Metanool: ≤ 1 000  mg/kg
  Atsetonitriil: ≤ 50 mg/kg
  Metüül-tert-butüüleeter: ≤ 500 mg/kg

  Reaktsiooni kõrvalsaadused

  Metüülatsetaat: ≤ 1 000  mg/kg
  Atseetamiid: ≤ 27 mg/kg
  Äädikhape: ≤ 5 000  mg/kg

  Raskmetallid

  Arseen: ≤ 1 mg/kg
  Elavhõbe(*): ≤ 0,1 mg/kg
  Kaadmium(*): ≤ 1 mg/kg
  Plii*: ≤ 0,5 mg/kg

  Mikrobioloogilised kriteeriumid

  Bakterite üldarv: ≤ 1 000 CFU/g
  Pärm- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

  Escherichia coli: puudub 10 grammis
  CFU: kolooniat moodustav ühik






  - | Ainult meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate ja toidukorra toidu asendajate puhul“ |

2)

Tabelis 2 („Spetsifikatsioonid“) asendatakse nikotiinamiidribosiidkloriidi käsitlev kanne järgmisega:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„Nikotiinamiidribosiidkloriid

Kirjeldus/määratlus

Uuendtoit on nikotiinamiidribosiidi sünteetiline vorm. Uuendtoit sisaldab ≥ 90 % nikotiinamiidribosiidkloriidi, valdavalt selle β-vormis; ülejäänud koostisosad on lahustijäägid, reaktsiooni kõrvalsaadused ja lagunemissaadused.

Nikotiinamiidribosiidkloriid

CASi number: 23111-00-4

EÜ number: 807-820-5

IUPACi nimetus: 1-[(2R,3R,4S,5R)-3,4-dihüdroksü-5-(hüdroksümetüül)oksolaan-2-üül]püridiin-1-ium-3-karboksamiidkloriid

Keemiline valem: C11H15N2O5Cl

Molaarmass: 290,7 g/mol

Omadused/koostis

Värvus: valgest helepruuninini

Vorm: pulber

Identifitseerimismeetod: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektromeetria)

Nikotiinamiidribosiidkloriidi sisaldus: ≥ 90 %

Veesisaldus: ≤ 2 %

Lahustijäägid

Atsetoon: ≤ 5 000  mg/kg

Metanool: ≤ 1 000  mg/kg

Atsetonitriil: ≤ 50 mg/kg

Metüül-tert-butüüleeter: ≤ 500 mg/kg

Reaktsiooni kõrvalsaadused

Metüülatsetaat: ≤ 1 000  mg/kg

Atseetamiid: ≤ 27 mg/kg

Äädikhape: ≤ 5 000  mg/kg

Raskmetallid

Arseen: ≤ 1 mg/kg

Elavhõbe(*): ≤ 0,1 mg/kg

Kaadmium(*): ≤ 1 mg/kg

Plii*: ≤ 0,5 mg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Bakterite üldarv: ≤ 1 000 CFU/g

Pärm- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

Escherichia coli: puudub 10 grammis

CFU: kolooniat moodustav ühik

*

Ainult meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate ja toidukorra toidu asendajate puhul“

---

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1161,

5. juuli 2022,

millega kehtestatakse 2022. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1, artikli 36 lõiget 4, artikli 42 lõiget 2, artikli 47 lõiget 3, artikli 49 lõiget 2, artikli 51 lõiget 4 ja artikli 53 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast põhitoetuskava, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõikele 2 võetakse arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast põhitoetuskava, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõikele 2 võetakse arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi.

| (2) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast ühtse pindalatoetuse kava, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 36 lõike 4 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Kõnealuse määruse artikli 36 lõike 4 teise lõigu kohaselt peab komisjon võtma ühtse pindalatoetuse kava iga-aastast riiklikku ülemmäära sätestades arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast ühtse pindalatoetuse kava, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 36 lõike 4 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Kõnealuse määruse artikli 36 lõike 4 teise lõigu kohaselt peab komisjon võtma ühtse pindalatoetuse kava iga-aastast riiklikku ülemmäära sätestades arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi.

| (3) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab ümberjaotavat toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 2. peatükile, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 42 lõike 2 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks liikmesriikide poolt sama määruse artikli 42 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab ümberjaotavat toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 2. peatükile, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 42 lõike 2 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks liikmesriikide poolt sama määruse artikli 42 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära.

| (4) | Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatüki kohase kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse suhtes tuleb kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 3 osutatud iga-aastased riiklikud ülemmäärad 2022. aastaks arvutada kooskõlas sama määruse artikli 47 lõikega 1 ning need peavad moodustama 30 % asjakohase liikmesriigi riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud sama määruse II lisas. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatüki kohase kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse suhtes tuleb kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 3 osutatud iga-aastased riiklikud ülemmäärad 2022. aastaks arvutada kooskõlas sama määruse artikli 47 lõikega 1 ning need peavad moodustama 30 % asjakohase liikmesriigi riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud sama määruse II lisas.

| (5) | Komisjon peab liikmesriikide jaoks, kes annavad looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 4. peatükile, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 49 lõike 2 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, võttes aluseks asjaomaste liikmesriikide poolt sama määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peab liikmesriikide jaoks, kes annavad looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 4. peatükile, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 49 lõike 2 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, võttes aluseks asjaomaste liikmesriikide poolt sama määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära.

| (6) | Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 5. peatüki kohase noorte põllumajandustootjate toetuse suhtes peab komisjon liikmesriikide poolt sama määruse artikli 51 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära alusel sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, mis ei tohi ületada 2 % kõnealuse määruse II lisas sätestatud iga-aastasest ülemmäärast. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 5. peatüki kohase noorte põllumajandustootjate toetuse suhtes peab komisjon liikmesriikide poolt sama määruse artikli 51 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära alusel sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, mis ei tohi ületada 2 % kõnealuse määruse II lisas sätestatud iga-aastasest ülemmäärast.

| (7) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõikega 2 nähakse ette, et kui liikmesriigis 2022. aastal antava noorte põllumajandustootjate toetuse kogusumma ületab kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohaselt sama liikmesriigi jaoks sätestatud ülemmäära, rahastab liikmesriik erinevuse, võttes arvesse sama määruse artikli 51 lõikes 1 sätestatud maksimumsummat. Selguse huvides on asjakohane sätestada see maksimumsumma iga liikmesriigi jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõikega 2 nähakse ette, et kui liikmesriigis 2022. aastal antava noorte põllumajandustootjate toetuse kogusumma ületab kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohaselt sama liikmesriigi jaoks sätestatud ülemmäära, rahastab liikmesriik erinevuse, võttes arvesse sama määruse artikli 51 lõikes 1 sätestatud maksimumsummat. Selguse huvides on asjakohane sätestada see maksimumsumma iga liikmesriigi jaoks.

| (8) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab 2022. aastal vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükile, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 53 lõike 7 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks asjakohase liikmesriigi poolt sama määruse artikli 54 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab 2022. aastal vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükile, sätestama 2022. aastaks kõnealuse määruse artikli 53 lõike 7 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks asjakohase liikmesriigi poolt sama määruse artikli 54 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära.

| (9) | Seoses 2022. aastaga hakati määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud otsetoetuskavasid rakendama 1. jaanuaril 2022. Et kõnealuse määruse kohaldatavus taotlusaasta 2022 puhul oleks kooskõlas vastavate eelarve ülemmäärade kohaldatavusega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Seoses 2022. aastaga hakati määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud otsetoetuskavasid rakendama 1. jaanuaril 2022. Et kõnealuse määruse kohaldatavus taotlusaasta 2022 puhul oleks kooskõlas vastavate eelarve ülemmäärade kohaldatavusega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates samast kuupäevast.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 22 lõike 1 kohased põhitoetuskava 2022. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa I punktis.

2.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõike 4 kohased ühtse pindalatoetuse kava 2022. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa II punktis.

3.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 42 lõike 2 kohased ümberjaotava toetuse 2022. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa III punktis.

4.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 47 lõike 3 kohased kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse 2022. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa IV punktis.

5.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 49 lõike 2 kohased looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetuse 2022. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa V punktis.

6.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 4 kohased noorte põllumajandustootjate toetuse 2022. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa VI punktis.

7.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 1 kohased noorte põllumajandustootjate toetuse 2022. aasta maksimumsummad on esitatud käesoleva määruse lisa VII punktis.

8.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 53 lõike 7 kohased vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse 2022. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa VIII punktis.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

1

---

LISA

I.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 22 lõike 1 kohased põhitoetuskava iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Belgia | 206 964 |
| Taani | 496 739 |
| Saksamaa | 2 819 741 |
| Iirimaa | 814 613 |
| Kreeka | 1 068 315 |
| Hispaania | 2 789 560 |
| Prantsusmaa | 3 025 958 |
| Horvaatia | 181 856 |
| Itaalia | 2 074 792 |
| Luksemburg | 22 741 |
| Malta | 650 |
| Madalmaad | 424 101 |
| Austria | 458 384 |
| Portugal | 268 021 |
| Sloveenia | 72 697 |
| Soome | 259 284 |
| Rootsi | 391 651 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Belgia

206 964

Taani

496 739

Saksamaa

2 819 741

Iirimaa

814 613

Kreeka

1 068 315

Hispaania

2 789 560

Prantsusmaa

3 025 958

Horvaatia

181 856

Itaalia

2 074 792

Luksemburg

22 741

Malta

650

Madalmaad

424 101

Austria

458 384

Portugal

268 021

Sloveenia

72 697

Soome

259 284

Rootsi

391 651

II.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõike 4 kohase ühtse pindalatoetuse kava iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Bulgaaria | 381 002 |
| Tšehhi | 464 763 |
| Eesti | 127 424 |
| Küpros | 29 400 |
| Läti | 175 229 |
| Leedu | 224 175 |
| Ungari | 712 920 |
| Poola | 1 549 794 |
| Rumeenia | 947 209 |
| Slovakkia | 205 513 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Bulgaaria

381 002

Tšehhi

464 763

Eesti

127 424

Küpros

29 400

Läti

175 229

Leedu

224 175

Ungari

712 920

Poola

1 549 794

Rumeenia

947 209

Slovakkia

205 513

III.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 42 lõike 2 kohase ümberjaotava toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Belgia | 45 157 |
| Bulgaaria | 55 967 |
| Saksamaa | 316 571 |
| Prantsusmaa | 672 643 |
| Horvaatia | 40 323 |
| Leedu | 86 777 |
| Poola | 281 472 |
| Portugal | 78 100 |
| Rumeenia | 106 527 |
| Slovakkia | 10 600 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Belgia

45 157

Bulgaaria

55 967

Saksamaa

316 571

Prantsusmaa

672 643

Horvaatia

40 323

Leedu

86 777

Poola

281 472

Portugal

78 100

Rumeenia

106 527

Slovakkia

10 600

IV.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 47 lõike 3 kohased kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Belgia | 141 599 |
| Bulgaaria | 239 177 |
| Tšehhi | 254 432 |
| Taani | 234 909 |
| Saksamaa | 1 356 732 |
| Eesti | 58 073 |
| Iirimaa | 355 885 |
| Kreeka | 538 858 |
| Hispaania | 1 439 232 |
| Prantsusmaa | 2 017 928 |
| Horvaatia | 120 968 |
| Itaalia | 1 088 559 |
| Küpros | 14 294 |
| Läti | 95 742 |
| Leedu | 173 555 |
| Luksemburg | 10 030 |
| Ungari | 391 715 |
| Malta | 1 573 |
| Madalmaad | 182 933 |
| Austria | 203 275 |
| Poola | 1 017 370 |
| Portugal | 205 658 |
| Rumeenia | 575 809 |
| Sloveenia | 39 459 |
| Slovakkia | 118 810 |
| Soome | 155 260 |
| Rootsi | 205 771 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Belgia

141 599

Bulgaaria

239 177

Tšehhi

254 432

Taani

234 909

Saksamaa

1 356 732

Eesti

58 073

Iirimaa

355 885

Kreeka

538 858

Hispaania

1 439 232

Prantsusmaa

2 017 928

Horvaatia

120 968

Itaalia

1 088 559

Küpros

14 294

Läti

95 742

Leedu

173 555

Luksemburg

10 030

Ungari

391 715

Malta

1 573

Madalmaad

182 933

Austria

203 275

Poola

1 017 370

Portugal

205 658

Rumeenia

575 809

Sloveenia

39 459

Slovakkia

118 810

Soome

155 260

Rootsi

205 771

V.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 49 lõike 2 kohased looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Taani | 2 857 |
| Sloveenia | 2 078 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Taani

2 857

Sloveenia

2 078

VI.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 4 kohased noorte põllumajandustootjate toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Belgia | 8 909 |
| Bulgaaria | 1 521 |
| Tšehhi | 1 696 |
| Taani | 15 661 |
| Saksamaa | 45 224 |
| Eesti | 1 258 |
| Iirimaa | 23 726 |
| Kreeka | 35 924 |
| Hispaania | 95 949 |
| Prantsusmaa | 67 264 |
| Horvaatia | 8 065 |
| Itaalia | 72 571 |
| Küpros | 476 |
| Läti | 2 489 |
| Leedu | 7 231 |
| Luksemburg | 501 |
| Ungari | 5 223 |
| Malta | 21 |
| Madalmaad | 12 196 |
| Austria | 13 552 |
| Poola | 33 912 |
| Portugal | 13 711 |
| Rumeenia | 22 766 |
| Sloveenia | 1 578 |
| Slovakkia | 1 706 |
| Soome | 5 175 |
| Rootsi | 13 718 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Belgia

8 909

Bulgaaria

1 521

Tšehhi

1 696

Taani

15 661

Saksamaa

45 224

Eesti

1 258

Iirimaa

23 726

Kreeka

35 924

Hispaania

95 949

Prantsusmaa

67 264

Horvaatia

8 065

Itaalia

72 571

Küpros

476

Läti

2 489

Leedu

7 231

Luksemburg

501

Ungari

5 223

Malta

21

Madalmaad

12 196

Austria

13 552

Poola

33 912

Portugal

13 711

Rumeenia

22 766

Sloveenia

1 578

Slovakkia

1 706

Soome

5 175

Rootsi

13 718

VII.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 1 kohased noorte põllumajandustootjate toetuse maksimumsummad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Belgia | 9 440 |
| Bulgaaria | 15 945 |
| Tšehhi | 16 962 |
| Taani | 15 661 |
| Saksamaa | 90 449 |
| Eesti | 3 872 |
| Iirimaa | 23 726 |
| Kreeka | 35 924 |
| Hispaania | 95 949 |
| Prantsusmaa | 134 529 |
| Horvaatia | 8 065 |
| Itaalia | 72 571 |
| Küpros | 953 |
| Läti | 6 383 |
| Leedu | 11 570 |
| Luksemburg | 669 |
| Ungari | 26 114 |
| Malta | 105 |
| Madalmaad | 12 196 |
| Austria | 13 552 |
| Poola | 67 825 |
| Portugal | 13 711 |
| Rumeenia | 38 387 |
| Sloveenia | 2 631 |
| Slovakkia | 7 921 |
| Soome | 10 351 |
| Rootsi | 13 718 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Belgia

9 440

Bulgaaria

15 945

Tšehhi

16 962

Taani

15 661

Saksamaa

90 449

Eesti

3 872

Iirimaa

23 726

Kreeka

35 924

Hispaania

95 949

Prantsusmaa

134 529

Horvaatia

8 065

Itaalia

72 571

Küpros

953

Läti

6 383

Leedu

11 570

Luksemburg

669

Ungari

26 114

Malta

105

Madalmaad

12 196

Austria

13 552

Poola

67 825

Portugal

13 711

Rumeenia

38 387

Sloveenia

2 631

Slovakkia

7 921

Soome

10 351

Rootsi

13 718

VIII.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 53 lõike 7 kohased vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2022 |
| Belgia | 79 279 |
| Bulgaaria | 119 588 |
| Tšehhi | 127 216 |
| Taani | 32 863 |
| Eesti | 6 821 |
| Iirimaa | 3 000 |
| Kreeka | 178 243 |
| Hispaania | 573 444 |
| Prantsusmaa | 1 008 964 |
| Horvaatia | 60 484 |
| Itaalia | 468 806 |
| Küpros | 3 812 |
| Läti | 45 680 |
| Leedu | 86 777 |
| Luksemburg | 160 |
| Ungari | 195 857 |
| Malta | 3 000 |
| Madalmaad | 3 350 |
| Austria | 14 229 |
| Poola | 508 685 |
| Portugal | 134 434 |
| Rumeenia | 276 893 |
| Sloveenia | 17 099 |
| Slovakkia | 59 405 |
| Soome | 101 436 |
| Rootsi | 89 168 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2022

Belgia

79 279

Bulgaaria

119 588

Tšehhi

127 216

Taani

32 863

Eesti

6 821

Iirimaa

3 000

Kreeka

178 243

Hispaania

573 444

Prantsusmaa

1 008 964

Horvaatia

60 484

Itaalia

468 806

Küpros

3 812

Läti

45 680

Leedu

86 777

Luksemburg

160

Ungari

195 857

Malta

3 000

Madalmaad

3 350

Austria

14 229

Poola

508 685

Portugal

134 434

Rumeenia

276 893

Sloveenia

17 099

Slovakkia

59 405

Soome

101 436

Rootsi

89 168

---

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1162,

5. juuli 2022,

millega kehtestatakse pärast uurimiste taasalustamist registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes, et rakendada 27. aprilli 2022. aasta otsuseid kohtuasjades T-242/19 ja T-243/19, mis käsitlevad rakendusmäärust (EL) 2019/73 ja rakendusmäärust (EL) 2019/72

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“), eriti selle artiklit 14,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (2) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“), eriti selle artiklit 24,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Meetmete vastuvõtmine

Meetmete vastuvõtmine

| (1) | 17. juuli 2018 võttis komisjoni vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1012, (3) millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (edaspidi „ajutine määrus“). |
| --- | --- |

(1)

17. juuli 2018 võttis komisjoni vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1012, (3) millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (edaspidi „ajutine määrus“).

3

| (2) | 17. jaanuaril 2019 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2019/73 (4) ning rakendusmääruse (EL) 2019/72 (5) (edaspidi „vaidlusalused määrused“). |
| --- | --- |

(2)

17. jaanuaril 2019 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2019/73 (4) ning rakendusmääruse (EL) 2019/72 (5) (edaspidi „vaidlusalused määrused“).

4

5

1.2.   Euroopa Liidu Üldkohtu otsus

Euroopa Liidu Üldkohtu otsus

| (3) | Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd (Giant) esitas Üldkohtule tühistamishagi, milles vaidlustas nimetatud määruste õiguspärasuse. Giant vaidlustas oma ekspordihinna kohandamise liidus asuvate seotud kauplejate kaudu toimuva müügi puhul, kus kasutati hinna allalöömise arvutamisel analoogia alusel dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõiget 9. Eelkõige väitis Giant, et kohandus – seotud importija müügi-, üld- ja halduskulude ning tingliku kasumi mahaarvamine – muutis tema eksportmüügi kaubandustasandit, mille tulemusena võrreldi tema importija tasandi ekspordihinda liidu jaemüüjate tasandi hindadega. Kõnealust kohandatud ekspordihinda võrreldi liidu tootmisharu müügihindadega esimestele sõltumatutele klientidele seotud müügiüksuste kaudu ELis, et teha hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügiga seotud arvutused. Giant vaidlustas ka algseadmete valmistaja müügi käsitlemise hindade allalöömise arvutamisel. Giant on seisukohal, et liidu tootjate oma kaubamärgiga toodete müüki jaemüüjatele oleks pidanud kohandama, et viia see samale tasandile kui müük sõltumatule algseadmete valmistaja kliendile liidus, enne kui seda võrreldi tema algseadmete valmistaja müügiga. |
| --- | --- |

(3)

Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd (Giant) esitas Üldkohtule tühistamishagi, milles vaidlustas nimetatud määruste õiguspärasuse. Giant vaidlustas oma ekspordihinna kohandamise liidus asuvate seotud kauplejate kaudu toimuva müügi puhul, kus kasutati hinna allalöömise arvutamisel analoogia alusel dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõiget 9. Eelkõige väitis Giant, et kohandus – seotud importija müügi-, üld- ja halduskulude ning tingliku kasumi mahaarvamine – muutis tema eksportmüügi kaubandustasandit, mille tulemusena võrreldi tema importija tasandi ekspordihinda liidu jaemüüjate tasandi hindadega. Kõnealust kohandatud ekspordihinda võrreldi liidu tootmisharu müügihindadega esimestele sõltumatutele klientidele seotud müügiüksuste kaudu ELis, et teha hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügiga seotud arvutused. Giant vaidlustas ka algseadmete valmistaja müügi käsitlemise hindade allalöömise arvutamisel. Giant on seisukohal, et liidu tootjate oma kaubamärgiga toodete müüki jaemüüjatele oleks pidanud kohandama, et viia see samale tasandile kui müük sõltumatule algseadmete valmistaja kliendile liidus, enne kui seda võrreldi tema algseadmete valmistaja müügiga.

| (4) | Üldkohus tegi 27. aprillil 2022 otsused kohtuasjades T-242/19 ja T-243/19, tühistades nii rakendusmääruse (EL) 2019/73 (dumpinguvastane määrus) kui ka rakendusmääruse (EL) 2019/72 (subsiidiumivastane määrus) äriühingut Giant puudutavas osas. |
| --- | --- |

(4)

Üldkohus tegi 27. aprillil 2022 otsused kohtuasjades T-242/19 ja T-243/19, tühistades nii rakendusmääruse (EL) 2019/73 (dumpinguvastane määrus) kui ka rakendusmääruse (EL) 2019/72 (subsiidiumivastane määrus) äriühingut Giant puudutavas osas.

| (5) | Üldkohus leidis, et komisjon ei olnud kohustatud määrama hinna allalöömise marginaale ja et tal oli õigus võtta kahju analüüsis ja seega ka põhjusliku seose tuvastamisel aluseks muud vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 3 ja subsiidiumivastane alusmääruse artikli 8 lõikes 2 loetletud hinnanähtused, nagu liidu tootmisharu hindade märkimisväärne langus või hinnatõusu märkimisväärne vältimine. Kuna aga komisjon tugines artikli 3 lõike 3 ja artikli 8 lõike2 raames hinna allalöömise arvutusele, leidis Üldkohus mõlemal juhul, et kuna komisjon võttis liidu tootjate hindade puhul arvesse teatavaid elemente, mille ta oli hageja hindadest maha arvanud (või mis ei esinenud algseadmete valmistaja müügi puhul, sest vaatlusaluse toote (6) edasise turustamisega tegeles sõltumatu ostja ise), ei teinud komisjon hageja hinna allalöömise marginaali arvutamisel õiglast võrdlust. Üldkohus märkis, et selle metodoloogilise vea tagajärjel tuvastati hinna allalöömine, mille olulisus või olemasolu ei olnud nõuetekohaselt tõendatud. |
| --- | --- |

(5)

Üldkohus leidis, et komisjon ei olnud kohustatud määrama hinna allalöömise marginaale ja et tal oli õigus võtta kahju analüüsis ja seega ka põhjusliku seose tuvastamisel aluseks muud vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 3 ja subsiidiumivastane alusmääruse artikli 8 lõikes 2 loetletud hinnanähtused, nagu liidu tootmisharu hindade märkimisväärne langus või hinnatõusu märkimisväärne vältimine. Kuna aga komisjon tugines artikli 3 lõike 3 ja artikli 8 lõike2 raames hinna allalöömise arvutusele, leidis Üldkohus mõlemal juhul, et kuna komisjon võttis liidu tootjate hindade puhul arvesse teatavaid elemente, mille ta oli hageja hindadest maha arvanud (või mis ei esinenud algseadmete valmistaja müügi puhul, sest vaatlusaluse toote (6) edasise turustamisega tegeles sõltumatu ostja ise), ei teinud komisjon hageja hinna allalöömise marginaali arvutamisel õiglast võrdlust. Üldkohus märkis, et selle metodoloogilise vea tagajärjel tuvastati hinna allalöömine, mille olulisus või olemasolu ei olnud nõuetekohaselt tõendatud.

6

| (6) | Arvestades tähtsust, mida komisjon oli omistanud hinna allalöömisele kui esmatähtsale näitajale kahjuanalüüsis ja et see oli otsustav element järelduses dumpinguhinnaga või subsideeritud impordi ja kahju vahelise põhjusliku seose kohta, leidis Üldkohus, et hinna allalöömise arvutamisel tehtud viga oli piisav, et lükata ümber komisjoni analüüs vastavate põhjuslike seoste kohta, mille olemasolu on meetmete kehtestamisel olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades tähtsust, mida komisjon oli omistanud hinna allalöömisele kui esmatähtsale näitajale kahjuanalüüsis ja et see oli otsustav element järelduses dumpinguhinnaga või subsideeritud impordi ja kahju vahelise põhjusliku seose kohta, leidis Üldkohus, et hinna allalöömise arvutamisel tehtud viga oli piisav, et lükata ümber komisjoni analüüs vastavate põhjuslike seoste kohta, mille olemasolu on meetmete kehtestamisel olulise tähtsusega.

| (7) | Lõpuks märkis Üldkohus, et „olenemata dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogia alusel kohaldamisest kahju olemasolu hindamiseks selle määruse artikli 3 või subsiidiumivastase määruse artikli 8 tähenduses, muudab nimetatud hagi teise osa alusel tuvastatud võrdluse ebaõiglane iseloom komisjoni analüüsi nende sätete alusel igal juhul kehtetuks“ (7) (8). |
| --- | --- |

(7)

Lõpuks märkis Üldkohus, et „olenemata dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogia alusel kohaldamisest kahju olemasolu hindamiseks selle määruse artikli 3 või subsiidiumivastase määruse artikli 8 tähenduses, muudab nimetatud hagi teise osa alusel tuvastatud võrdluse ebaõiglane iseloom komisjoni analüüsi nende sätete alusel igal juhul kehtetuks“ (7) (8).

7

8

| (8) | Üldkohus märkis ka, et „kahju kõrvaldamist võimaldav tase määrati võrdluse abil, mis hõlmas valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mida oli nõuetekohaselt kohandatud impordikulude ja tollimaksudega, nagu oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutamisel“ (9) (10). Sellest tulenevalt leidis Üldkohus, et „ei saa välistada, et kui ei oleks tehtud metodoloogilist viga seoses hageja hindade allalöömisega, oleks liidu tootmisharu kahjumarginaal määratud isegi madalamal tasemel kui vaidlustatud määrustes ja veel madalamal tasemel kui nendes sätestatud dumpingumarginaal või tasakaalustatavate subsiidiumide summa. Sel juhul tuleks dumpinguvastase alusmääruse artikli 9 lõike 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt vähendada vastavate tollimaksude summat määrani, millest piisab kõnealuse kahju kõrvaldamiseks (11) (12). |
| --- | --- |

(8)

Üldkohus märkis ka, et „kahju kõrvaldamist võimaldav tase määrati võrdluse abil, mis hõlmas valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mida oli nõuetekohaselt kohandatud impordikulude ja tollimaksudega, nagu oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutamisel“ (9) (10). Sellest tulenevalt leidis Üldkohus, et „ei saa välistada, et kui ei oleks tehtud metodoloogilist viga seoses hageja hindade allalöömisega, oleks liidu tootmisharu kahjumarginaal määratud isegi madalamal tasemel kui vaidlustatud määrustes ja veel madalamal tasemel kui nendes sätestatud dumpingumarginaal või tasakaalustatavate subsiidiumide summa. Sel juhul tuleks dumpinguvastase alusmääruse artikli 9 lõike 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt vähendada vastavate tollimaksude summat määrani, millest piisab kõnealuse kahju kõrvaldamiseks (11) (12).

9

10

11

12

| (9) | Nende järelduste põhjal tühistas Üldkohus mõlemad vaidlusalused määrused osas, mis puudutas äriühingut Giant. |
| --- | --- |

(9)

Nende järelduste põhjal tühistas Üldkohus mõlemad vaidlusalused määrused osas, mis puudutas äriühingut Giant.

2.   REGISTREERIMISE ALUSED

REGISTREERIMISE ALUSED

| (10) | Komisjon analüüsis, kas on asjakohane kehtestada asjaomase toote impordi registreerimise nõue. Komisjon võttis analüüsis arvesse järgmisi kaalutlusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon analüüsis, kas on asjakohane kehtestada asjaomase toote impordi registreerimise nõue. Komisjon võttis analüüsis arvesse järgmisi kaalutlusi.

| (11) | ELi toimimise lepingu artiklis 266 nõutakse institutsioonidelt kohtuotsuste täitmiseks vajalike meetmete võtmist. Sellise akti tühistamise korral, mille institutsioonid on vastu võtnud haldusmenetluse, näiteks dumpingu- või subsiidiumivastase uurimise käigus, tähendab Euroopa Kohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Euroopa Kohtu määratletud õigusvastasus (13). |
| --- | --- |

(11)

ELi toimimise lepingu artiklis 266 nõutakse institutsioonidelt kohtuotsuste täitmiseks vajalike meetmete võtmist. Sellise akti tühistamise korral, mille institutsioonid on vastu võtnud haldusmenetluse, näiteks dumpingu- või subsiidiumivastase uurimise käigus, tähendab Euroopa Kohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Euroopa Kohtu määratletud õigusvastasus (13).

13

| (12) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib menetlust tühistatud akti asendamiseks alustada hetkest, mil õigusvastasus ilmnes (14). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Olukorras, kus tühistatakse määrus, millega kehtestati lõplikud dumpinguvastased meetmed, tähendab see seda, et pärast tühistamist on dumpinguvastane menetlus ikka veel pooleli, sest akt, millega kõnealune dumpinguvastane menetlus lõpetati, on liidu õiguskorrast kadunud, (15) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib menetlust tühistatud akti asendamiseks alustada hetkest, mil õigusvastasus ilmnes (14). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Olukorras, kus tühistatakse määrus, millega kehtestati lõplikud dumpinguvastased meetmed, tähendab see seda, et pärast tühistamist on dumpinguvastane menetlus ikka veel pooleli, sest akt, millega kõnealune dumpinguvastane menetlus lõpetati, on liidu õiguskorrast kadunud, (15) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis.

14

15

| (13) | Komisjon on selgitanud uurimiste taasalustamise teates, (16) et kuna õigusvastasus ei ilmnenud menetluse algatamise, vaid uurimise etapis, otsustas ta taasalustada dumpingu- ja subsiidiumivastaseid uurimisi selles osas, mis puudutab äriühingut Giant, ning taasalustas neid uurimisi punktist, kus õigusvastasus ilmnes. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on selgitanud uurimiste taasalustamise teates, (16) et kuna õigusvastasus ei ilmnenud menetluse algatamise, vaid uurimise etapis, otsustas ta taasalustada dumpingu- ja subsiidiumivastaseid uurimisi selles osas, mis puudutab äriühingut Giant, ning taasalustas neid uurimisi punktist, kus õigusvastasus ilmnes.

16

| (14) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole haldusmenetluse taasalustamine ja võimalik tollimaksude taaskehtestamine vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (17). Uurimiste taasalustamise teatega antakse huvitatud isikutele, sh importijatele teada, et kõik tulevased kohustised (kui neid on), tulenevad kõnealuse taasalustatud uurimise järeldustest. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole haldusmenetluse taasalustamine ja võimalik tollimaksude taaskehtestamine vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (17). Uurimiste taasalustamise teatega antakse huvitatud isikutele, sh importijatele teada, et kõik tulevased kohustised (kui neid on), tulenevad kõnealuse taasalustatud uurimise järeldustest.

17

| (15) | Võttes aluseks oma uued järeldused ja taasalustatud uurimiste tulemused, mis ei ole praeguses etapis teada, võib komisjon võtta vastu määrusi, millega vaadatakse läbi kohaldatavad tollimaksumäärad, kui see on põhjendatud. Võimalikud läbivaadatud tollimaksumäärad hakkavad kehtima alates kuupäevast, mil vaidlusalused dumpinguvastane ja subsiidiumivastane määrus jõustusid. |
| --- | --- |

(15)

Võttes aluseks oma uued järeldused ja taasalustatud uurimiste tulemused, mis ei ole praeguses etapis teada, võib komisjon võtta vastu määrusi, millega vaadatakse läbi kohaldatavad tollimaksumäärad, kui see on põhjendatud. Võimalikud läbivaadatud tollimaksumäärad hakkavad kehtima alates kuupäevast, mil vaidlusalused dumpinguvastane ja subsiidiumivastane määrus jõustusid.

| (16) | Komisjon palus seepärast riiklikel tolliasutustel oodata ära taasalustatud uurimise tulemused, enne kui tehakse otsus Üldkohtu poolt tühistatud dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate tollimaksudega seotud võimalike tagasimaksenõuete kohta äriühingu Giant osas. Seega antakse tolliasutustele suunised peatada tühistatud tollimaksudega seotud võimalike tagasimaksenõuete rahuldamine kuni taasalustatud uurimise tulemuste avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon palus seepärast riiklikel tolliasutustel oodata ära taasalustatud uurimise tulemused, enne kui tehakse otsus Üldkohtu poolt tühistatud dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate tollimaksudega seotud võimalike tagasimaksenõuete kohta äriühingu Giant osas. Seega antakse tolliasutustele suunised peatada tühistatud tollimaksudega seotud võimalike tagasimaksenõuete rahuldamine kuni taasalustatud uurimise tulemuste avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

| (17) | Lisaks, kui taasalustatud uurimiste tulemusena taaskehtestatakse meetmed, tuleb tollimaksud sisse nõuda ka selle ajavahemiku eest, mil taasalustatud uurimine toimus. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks, kui taasalustatud uurimiste tulemusena taaskehtestatakse meetmed, tuleb tollimaksud sisse nõuda ka selle ajavahemiku eest, mil taasalustatud uurimine toimus.

| (18) | Sellega seoses märgib komisjon, et impordi registreerimine on dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikes 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikes 5 ettenähtud vahend selleks, et meetmeid saaks hiljem impordi suhtes rakendada alates registreerimise kuupäevast. Käesoleval juhul peab komisjon asjakohaseks registreerida äriühingu Giant import, et lihtsustada dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kogumist pärast seda, kui nende tasemed on kooskõlas Üldkohtu otsusega (18) läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(18)

Sellega seoses märgib komisjon, et impordi registreerimine on dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikes 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikes 5 ettenähtud vahend selleks, et meetmeid saaks hiljem impordi suhtes rakendada alates registreerimise kuupäevast. Käesoleval juhul peab komisjon asjakohaseks registreerida äriühingu Giant import, et lihtsustada dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kogumist pärast seda, kui nende tasemed on kooskõlas Üldkohtu otsusega (18) läbi vaadatud.

18

| (19) | Euroopa Kohtu praktika (19) kohaselt ei kohaldata praegusel juhtumil – vastupidiselt enne ajutiste meetmete vastuvõtmist toimuvale registreerimisele – dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõikes 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 16 lõikes 4 ette nähtud tingimusi. Tõepoolest, kohtuotsuste täitmisega seoses ei ole registreerimise eesmärk lubada võimalikku tagasiulatuvat kaubanduse kaitsemeetmete kohaste tollimaksude kogumist, nagu on ette nähtud kõnealustes sätetes. Eesmärk on pigem kaitsta kehtivate meetmete tõhusust, tekitamata põhjendamatut katkestust alates vaidlusaluste määruste jõustumisest kuni korrigeeritud tollimaksumäärade taaskehtestamiseni, tagades, et tulevikus on võimalik nõuda sisse õiges koguses tollimaksu. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Kohtu praktika (19) kohaselt ei kohaldata praegusel juhtumil – vastupidiselt enne ajutiste meetmete vastuvõtmist toimuvale registreerimisele – dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõikes 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 16 lõikes 4 ette nähtud tingimusi. Tõepoolest, kohtuotsuste täitmisega seoses ei ole registreerimise eesmärk lubada võimalikku tagasiulatuvat kaubanduse kaitsemeetmete kohaste tollimaksude kogumist, nagu on ette nähtud kõnealustes sätetes. Eesmärk on pigem kaitsta kehtivate meetmete tõhusust, tekitamata põhjendamatut katkestust alates vaidlusaluste määruste jõustumisest kuni korrigeeritud tollimaksumäärade taaskehtestamiseni, tagades, et tulevikus on võimalik nõuda sisse õiges koguses tollimaksu.

19

| (20) | Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõike 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohane registreerimine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(20)

Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõike 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohane registreerimine on põhjendatud.

3.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (21) | Eespool märgitut arvesse võttes tuleb äriühingu Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. TARICi lisakoodi C383 all toodetud asjaomase toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue. |
| --- | --- |

(21)

Eespool märgitut arvesse võttes tuleb äriühingu Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. TARICi lisakoodi C383 all toodetud asjaomase toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue.

| (22) | Nagu märgitud uurimiste taasalustamise teates, tuleneb alates vaidlusaluse dumpinguvastase määruse ja vaidlusaluse subsiidiumivastase määruse jõustumise kuupäevast dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste tollimaksude maksmise lõplik kohustus taasalustatud uurimise järeldustest (kui need tollimaksud kehtestatakse). |
| --- | --- |

(22)

Nagu märgitud uurimiste taasalustamise teates, tuleneb alates vaidlusaluse dumpinguvastase määruse ja vaidlusaluse subsiidiumivastase määruse jõustumise kuupäevast dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste tollimaksude maksmise lõplik kohustus taasalustatud uurimise järeldustest (kui need tollimaksud kehtestatakse).

| (23) | Vaidlusalustes määrustes kehtestatud tollimaksust suuremat tollimaksu ei tohi koguda ajavahemikus alates käesoleva uurimise taasalustamise teate avaldamisest kuni taasalustatud uurimise tulemuste jõustumiseni. |
| --- | --- |

(23)

Vaidlusalustes määrustes kehtestatud tollimaksust suuremat tollimaksu ei tohi koguda ajavahemikus alates käesoleva uurimise taasalustamise teate avaldamisest kuni taasalustatud uurimise tulemuste jõustumiseni.

| (24) | Äriühingu Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd suhtes praegu kohaldatavad dumpingu- ja subsiidiumivastased tollimaksumäärad on vastavalt 20,7 % ja 3,9 %, |
| --- | --- |

(24)

Äriühingu Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd suhtes praegu kohaldatavad dumpingu- ja subsiidiumivastased tollimaksumäärad on vastavalt 20,7 % ja 3,9 %,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõikele 5 ja määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõikele 5 asjakohased meetmed, et registreerida Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd (TARICi lisakood C383) toodetud ning praegu CN-koodide 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (TARICi kood 8711609010) alla kuuluvate pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrataste import liitu.

2.   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude määrad, mida võib koguda Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd (TARICi lisakood C383) toodetud ning praegu CN-koodide 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (TARICi kood 8711609010) alla kuuluvate pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrataste impordilt alates uurimiste taasalustamisest kuni taasalustatud uurimiste tulemuste jõustumise kuupäevani, ei tohi ületada rakendusmäärustega (EL) 2019/73 ja (EL) 2019/72 kehtestatud määrasid.

4.   Liikmesriikide tolliasutused ootavad ära komisjoni asjakohase rakendusmääruse avaldamise, millega tollimaksud taaskehtestatakse, enne kui nad teevad otsuse dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate tollimaksude tagasimaksete ja vähendamise nõuete kohta seoses äriühingu Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd impordiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55

2

(3)  Komisjoni 17. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/671 (ELT L 181, 18.7.2018, lk 7).

3

(4)  Komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 16, 18.1.2019, lk 108).

4

(5)  Komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (ELT L 16, 18.1.2019, lk 5).

5

(6)  Nagu on määratletud vaidlusalustes määrustes.

6

(7)  Kohtuasi T-242/19: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2022:259, punkt 126.

7

vs

(8)  Kohtuasi T-243/19: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2022:260, punkt 118.

8

vs

(9)  Kohtuasi T-242/19: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2022:259, punkt 122.

9

vs

(10)  Kohtuasi T-243/19: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2022:260, punkt 114.

10

vs

(11)  Kohtuasi T-242/19: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2022:259, punkt 123.

11

vs

(12)  Kohtuasi T-243/19: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2022:260, punkt 115.

12

vs

(13)  Liidetud kohtuasjad 97, 193, 99 ja 215/86: Asteris AE ja teised ning Kreeka Vabariik vs. komisjon, EKL 1988, lk 2181, punktid 27 ja 28.

13

(14)  Kohtuasi C-415/96: Hispaania vs. komisjon, EKL 1998, lk I-6993, punkt 31; kohtuasi C-458/98 P: Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtuasi T-301/01: Alitalia vs. komisjon, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08: Région Nord-Pas de Calais vs. komisjon, EKL 2011, lk II-0000, punkt 83.

14

vs

vs

vs

vs

(15)  Kohtuasi C-415/96: Hispaania vs. komisjon, EKL 1998, lk I-6993, punkt 31; kohtuasi C-458/98 P: Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85.

15

vs

vs

(16)  
  ELT C 260, 6.7.2022, lk 5.

16

(17)  Euroopa Kohtu 15. märtsi 2018. aasta otsus kohtuasjas C-256/16 Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, punkt 79, ning 19. juuni 2019. aasta otsus kohtuasjas C-612/16 C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, punkt 5.

17

vs

vs

(18)  Kohtuasi T-440/20: Jindal Saw vs. Euroopa Komisjon, EU:T:2022:318, punktid 154–159.

18

vs

(19)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-256/16 Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, punkt 79, ja 19. juuni 2019. aasta otsus kohtuasjas C-612/16 C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, punkt 58.

19

vs

vs

---

OTSUSED

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/43

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1163,

23. juuni 2022,

koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2021/008 EL/Atika (elektriseadmete tootmine))

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (2) eriti selle punkti 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd. |
| --- | --- |

(1)

Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 186 000 000 eurot (2018. aasta hindades) (3). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 186 000 000 eurot (2018. aasta hindades) (3).

| (3) | Kreeka esitas 21. detsembril 2021 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks pärast töötajate koondamist Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) (4) Revision 2 osa 27 (elektriseadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) (5) 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/691 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

Kreeka esitas 21. detsembril 2021 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks pärast töötajate koondamist Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) (4) Revision 2 osa 27 (elektriseadmete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) (5) 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/691 artiklis 13.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 1 495 830 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 1 495 830 eurot.

| (5) | Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvest võetakse koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 495 830 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 23. juunist 2022.

Brüssel, 23. juuni 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

F. RIESTER

---

(1)  
  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

1

(2)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28

2

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 8. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1755, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 270, 24.10.2019, lk 1).

5

---

| 6.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/45

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1164,

23. juuni 2022,

koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2022/001 FR/Air France)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (2) eriti selle punkti 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd. |
| --- | --- |

(1)

Koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on näidata üles solidaarsust ning edendada inimväärset ja kestlikku tööhõivet liidus, toetades suurte restruktureerimiste käigus koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidates neil võimalikult kiiresti saada uuesti inimväärset ja kestlikku tööd.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (3) artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 000 000 eurot (2018. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (3) artikli 8 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 000 000 eurot (2018. aasta hindades).

| (3) | Prantsusmaa esitas 21. jaanuaril 2022 taotluse EGFist rahaliste toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega Prantsusmaa ettevõttes Air France. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/691 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa esitas 21. jaanuaril 2022 taotluse EGFist rahaliste toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega Prantsusmaa ettevõttes Air France. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) 2021/691 artikli 8 lõikele 5. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/691 artiklis 13.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa taotluse alusel rahalist toetust summas 17 742 607 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa taotluse alusel rahalist toetust summas 17 742 607 eurot.

| (5) | Et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu 2022. aasta üldeelarvest võetakse koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 17 742 607 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 23. juunist 2022.

Brüssel, 23. juuni 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

F. RIESTER

---

(1)  
  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

1

(2)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

2

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

3

---