# Euroopa Liidu L 211/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 211 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik12. august 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 211

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik12. august 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1391, 26. juuli 2022, millega antakse liidu luba biotsiidiperele Lactic acid based products – CID Lines NV (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/1392, 11. august 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 12 (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/1393, 11. august 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses delta-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) piirnormidega kanepiseemnetes ja nendest valmistatud toodetes (
  1
  ) | 83 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1394, 11. august 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida on laiendatud Korea Vabariigist ja Taiwanist lähetatud räni impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Korea Vabariigist või Taiwanist pärinevana või mitte | 86 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1395, 11. august 2022, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt ja Türgist pärit teatava korrosioonikindla terase impordi suhtes | 127 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/1396, 11. august 2022, millega muudetakse määruse (EL) nr 231/2012 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid) lisa seoses etüleenoksiidi esinemisega toidu lisaainetes (
  1
  ) | 182 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1397, 11. august 2022, mitte peatada Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüvinüülalkoholi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/1336 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu | 185 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1391, 26. juuli 2022, millega antakse liidu luba biotsiidiperele Lactic acid based products – CID Lines NV (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/1392, 11. august 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 12 (
  1
  )

1

78

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/1393, 11. august 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses delta-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) piirnormidega kanepiseemnetes ja nendest valmistatud toodetes (
  1
  )

9

1

83

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1394, 11. august 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida on laiendatud Korea Vabariigist ja Taiwanist lähetatud räni impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Korea Vabariigist või Taiwanist pärinevana või mitte

86

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1395, 11. august 2022, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt ja Türgist pärit teatava korrosioonikindla terase impordi suhtes

127

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/1396, 11. august 2022, millega muudetakse määruse (EL) nr 231/2012 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid) lisa seoses etüleenoksiidi esinemisega toidu lisaainetes (
  1
  )

1

182

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1397, 11. august 2022, mitte peatada Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüvinüülalkoholi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/1336 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu

185

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1391,

26. juuli 2022,

millega antakse liidu luba biotsiidiperele „Lactic acid based products – CID Lines NV“

(EMPs kohaldatav tekst0029

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. aprillil 2019 esitas ettevõtja CID Lines NV määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „Lactic acid based products – CID Lines NV“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 1, 2, 3 ja 4, ning lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Belgia pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbri BC-RC051007-54 all. |
| --- | --- |

(1)

18. aprillil 2019 esitas ettevõtja CID Lines NV määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „Lactic acid based products – CID Lines NV“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 1, 2, 3 ja 4, ning lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Belgia pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbri BC-RC051007-54 all.

| (2) | „Lactic acid based products – CID Lines NV“ sisaldab toimeainena L-(+)-piimhapet, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud selliste liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja, mida kasutatakse tooteliikides 1, 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

(2)

„Lactic acid based products – CID Lines NV“ sisaldab toimeainena L-(+)-piimhapet, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud selliste liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja, mida kasutatakse tooteliikides 1, 2, 3 ja 4.

| (3) | 23. juunil 2021 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“). |
| --- | --- |

(3)

23. juunil 2021 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“).

| (4) | 16. detsembril 2021 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse, (2) mis vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 3 sisaldas biotsiidi „Lactic acid based products – CID Lines NV“ omaduste kokkuvõtte kavandit ja biotsiidipere lõplikku hindamisaruannet. |
| --- | --- |

(4)

16. detsembril 2021 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse, (2) mis vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 3 sisaldas biotsiidi „Lactic acid based products – CID Lines NV“ omaduste kokkuvõtte kavandit ja biotsiidipere lõplikku hindamisaruannet.

| (5) | Arvamuses järeldatakse, et biotsiidipere „Lactic acid based products – CID Lines NV“ vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis s sätestatud biotsiidipere määratlusele, et selle jaoks sai taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidipere omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab biotsiidipere kõnealuse määruse artikli 19 lõigetes 1 ja 6 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Arvamuses järeldatakse, et biotsiidipere „Lactic acid based products – CID Lines NV“ vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis s sätestatud biotsiidipere määratlusele, et selle jaoks sai taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidipere omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab biotsiidipere kõnealuse määruse artikli 19 lõigetes 1 ja 6 sätestatud tingimustele.

| (6) | 11. jaanuaril 2022 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidipere omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4. |
| --- | --- |

(6)

11. jaanuaril 2022 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidipere omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4.

| (7) | Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidiperele „Lactic acid based products – CID Lines NV“ liidu luba. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidiperele „Lactic acid based products – CID Lines NV“ liidu luba.

| (8) | Kemikaaliamet soovitab oma arvamuses, et loa saamise tingimusena peab loa hoidja tegema pikaajalise säilivuskatse. Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et selle katse tulemuste esitamine peaks olema määruse (EL) nr 528/2012 artikli 22 lõike 1 kohane tingimus biotsiidipere turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks. Samuti leiab komisjon, et asjaolu, mille kohaselt tuleb andmed esitada pärast loa andmist, ei mõjuta järeldust selle kohta, et olemasolevate andmete alusel on kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti d kohased tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Kemikaaliamet soovitab oma arvamuses, et loa saamise tingimusena peab loa hoidja tegema pikaajalise säilivuskatse. Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et selle katse tulemuste esitamine peaks olema määruse (EL) nr 528/2012 artikli 22 lõike 1 kohane tingimus biotsiidipere turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks. Samuti leiab komisjon, et asjaolu, mille kohaselt tuleb andmed esitada pärast loa andmist, ei mõjuta järeldust selle kohta, et olemasolevate andmete alusel on kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti d kohased tingimused täidetud.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale CID Lines NV antakse liidu luba biotsiidipere „Lactic acid based products – CID Lines NV“ (loa number on EU-0027740-0000) turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks vastavalt I lisas esitatud tingimustele ja II lisas esitatud biotsiidi omaduste kokkuvõttele.

Liidu luba kehtib alates 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2032.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Kemikaaliameti 29. novembri 2021. aasta arvamus liidu loa andmise kohta „Lactic acid based products – CID Lines NV“ jaoks (ECHA/BPC/299/2021), https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation.

2

---

I LISA

TINGIMUSED (EU-0027740-0000)

Loaomanik teeb biotsiidipere „Lactic acid based products – CID Lines NV“ pikaajalise säilivuskatse ümbritseva õhu temperatuuril sellise kaubandusliku pakendi puhul, milles tooteperesse kuuluvad tooted turul kättesaadavaks tehakse. Enne ja pärast säilitamist tuleks kindlaks määrata kõik asjakohased omadused.

Loaomanik esitab kemikaaliametile katse tulemused hiljemalt 1. märtsiks 2023.

---

II LISA

Biotsiidipere omaduste kokkuvõte

Lactic acid based products – CID LINES NV

Tooteliik 1. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 2. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 3. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 4. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Loa number: EU-0027740-0000

R4BP registrinumber: EU-0027740-0000

I OSA

ESIMENE TEABETASAND

1.   HALDUSTEAVE

1.1.   Biotsiidipere nimi

| Nimetus | Lactic acid based products – CID LINES NV |
| --- | --- |

Nimetus

Lactic acid based products – CID LINES NV

1.2.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid)
  Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)
  Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)
  Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

1.3.   Loaomanik

| Loaomaniku nimi ja aadress | Nimi | CID LINES NV |
| --- | --- | --- |
| Aadress | Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgia |
| Loa number | EU-0027740-0000 |
| R4BP registrinumber | EU-0027740-0000 |
| Loa andmise kuupäev | 1. september 2022 |
| Loa kehtivusaja lõppkuupäev | 31. august 2032 |

Loaomaniku nimi ja aadress

Nimi

CID LINES NV

Aadress

Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgia

Loa number

EU-0027740-0000

R4BP registrinumber

EU-0027740-0000

Loa andmise kuupäev

1. september 2022

Loa kehtivusaja lõppkuupäev

31. august 2032

1.4.   Biotsiidide tootja(d)

| Tootja nimi | CID LINES NV |
| --- | --- |
| Tootja aadress | Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgia |
| Tootmiskohtade asukoht | Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgia |

Tootja nimi

CID LINES NV

Tootja aadress

Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgia

Tootmiskohtade asukoht

Waterpoortstraat 2, 8900 Ieper Belgia

1.5.   Toimeaine(te) tootja(d)

| Toimeaine | L-(+)-piimhape |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Purac Biochem bv |
| Tootja aadress | Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Holland |
| Tootmiskohtade asukoht | Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Holland |

Toimeaine

L-(+)-piimhape

Tootja nimi

Purac Biochem bv

Tootja aadress

Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Holland

Tootmiskohtade asukoht

Arkelsedijk 46, 4206 Gorinchem Holland

| Toimeaine | L-(+)-piimhape |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Jungbunzlauer S.A. |
| Tootja aadress | Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Prantsusmaa |
| Tootmiskohtade asukoht | Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Prantsusmaa |

Toimeaine

L-(+)-piimhape

Tootja nimi

Jungbunzlauer S.A.

Tootja aadress

Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Prantsusmaa

Tootmiskohtade asukoht

Z.I. et Portuaire, B.P. 32, 67390 Marckolsheim Prantsusmaa

2.   BIOTSIIDIPERE KOOSTIS JA KASUTUSVORM

2.1.   Biotsiidipere koostise kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed andmed

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 | 70,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,0 | 12,0 |
| Naatriumlaurüüleetersulfaat | Alkoholid, C12-14, etoksüülitud, sulfaadid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 68891-38-3 | 500-234-8 | 0,0 | 8,4 |
| Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad | Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 97489-15-1 | 307-055-2 | 0,0 | 2,25 |
| C6-alküülglükosiid | Heksüül-D-glükosiid | Mittetoimeaine | 54549-24-5 | 259-217-6 | 0,0 | 2,4 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 0,0 | 5,0 |
| Metaansulfoonhape | Metaansulfoonhape | Mittetoimeaine | 75-75-2 | 200-898-6 | 0,0 | 19,5 |
| Väävelhape | Väävelhape | Mittetoimeaine | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,0 | 10,5 |
| Butüüldiglükool | 2-(2-butoksüetoksü)etanool | Mittetoimeaine | 112-34-5 | 203-961-6 | 0,0 | 10,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

2,0

70,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,0

12,0

Naatriumlaurüüleetersulfaat

Alkoholid, C12-14, etoksüülitud, sulfaadid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

68891-38-3

500-234-8

0,0

8,4

Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad

Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

97489-15-1

307-055-2

0,0

2,25

C6-alküülglükosiid

Heksüül-D-glükosiid

Mittetoimeaine

54549-24-5

259-217-6

0,0

2,4

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

0,0

5,0

Metaansulfoonhape

Metaansulfoonhape

Mittetoimeaine

75-75-2

200-898-6

0,0

19,5

Väävelhape

Väävelhape

Mittetoimeaine

7664-93-9

231-639-5

0,0

10,5

Butüüldiglükool

2-(2-butoksüetoksü)etanool

Mittetoimeaine

112-34-5

203-961-6

0,0

10,0

2.2.   Kasutusvormi liik (liigid)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik
  SL – lahustuv kontsentraat
  WI – lapid |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

SL – lahustuv kontsentraat

WI – lapid

II OSA

TEINE TEABETASAND – TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕT(T)E(D)

Toote omaduste metakokkuvõte 1

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 1: Kasutusvalmis hügieeniline kätepesuvahend (TL1) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 1: Kasutusvalmis hügieeniline kätepesuvahend (TL1)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-1 |
| --- | --- |

Number

1-1

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 | 5,0 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 | 4,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

5,0

5,0

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

4,0

4,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga. |

Ohulaused

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 1

Kasutus # 1 – hügieeniline kätepesuvahend kutsealaseks kasutamiseks

| Tooteliik | Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Muu: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Toiduaine- ja söödatööstus, avalik ruum ja köögid:
  Hügieeniline kätepesu |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: –
  Üksikasjalik kirjeldus:
  – |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 10 ml lahjendamata toodet (see on 4 vajutust mõlema käe jaoks koos)
  Lahjendus (%): –
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Kanda peale 10 ml lahjendamata toodet (see on 4 vajutust mõlema käe jaoks koos) ja pesta käsi vähemalt 1 minuti jooksul vastavalt ettenähtud kätepesuprotseduurile, seejärel loputada ja kuivatada. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 50 mL, 75 mL, 100 mL, 150 mL, 500 mL, 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000  L, 1 100  L
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Muu: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Toiduaine- ja söödatööstus, avalik ruum ja köögid:

Hügieeniline kätepesu

Kasutusmeetod(id)

Meetod: –

Üksikasjalik kirjeldus:

–

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 10 ml lahjendamata toodet (see on 4 vajutust mõlema käe jaoks koos)

Lahjendus (%): –

Kasutamise arv ja ajastus:

Kanda peale 10 ml lahjendamata toodet (see on 4 vajutust mõlema käe jaoks koos) ja pesta käsi vähemalt 1 minuti jooksul vastavalt ettenähtud kätepesuprotseduurile, seejärel loputada ja kuivatada.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

50 mL, 75 mL, 100 mL, 150 mL, 500 mL, 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000  L, 1 100  L

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 1 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 1 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 1 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 1 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 (1) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Niisutada käed toatemperatuuril puhta voolava veega

Keerata kraan kinni

Kanda peale 10 ml lahjendamata toodet ja hõõruda käsi vähemalt 1 minuti jooksul vastavalt ettenähtud kätepesuprotseduurile, seejärel loputada ja kuivatada.

Ainult kutsealaseks kasutamiseks

5.2.   Riskivähendamismeetmed

/

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 1

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenosan Hand Scrub | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0027740-0001 1-1 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 |

Kaubanduslik nimetus

Kenosan Hand Scrub

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0001 1-1

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

5,0

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

4,0

Toote omaduste metakokkuvõte 2

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 2 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 2: Kasutusvalmis algitsiid |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 2: Kasutusvalmis algitsiid

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-2 |
| --- | --- |

Number

1-2

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 2 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 | 2,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 | 0,9 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

2,0

2,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,6

0,9

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 2 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab tugevat silmade ärritust. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.
  Hoida lastele kättesaamatus kohas.
  Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Nahaärrituse korral: Pöörduda arsti poole.
  Kui silmade ärritus ei möödu: Pöörduda arsti poole.
  Võtta saastunud rõivad seljast. Ja pesta enne korduskasutust. |

Ohulaused

Põhjustab tugevat silmade ärritust.

Hoiatuslaused

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Nahaärrituse korral: Pöörduda arsti poole.

Kui silmade ärritus ei möödu: Pöörduda arsti poole.

Võtta saastunud rõivad seljast. Ja pesta enne korduskasutust.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 2.

Kasutus # 1 – kasutusvalmis algitsiid kutsealaseks kasutamiseks

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: muu: bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: üherakulised rohevetikad ja sinivetikad
  Tavanimetus: tsüanobakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Välistingimustes
  Avalik ruum: Kasutusvalmis algitsiid kõvadele/mittepoorsetele pindadele ilma eelneva puhastamiseta. |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pealekandmine pintsliga, pihustamine (madala rõhuga), valamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 100 ml/m2

  Lahjendus (%): –
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ning üherakuliste rohevetikate ja sinivetikate (tsüanobakterite) vastu:
  Lahjendamata tootega temperatuuril 20–25 °C
  Kokkupuuteaeg 3 tundi
  100 ml/m2

  Biotsiid ei ole ette nähtud kasutamiseks pindadel, mis puutuvad kokku toidu ja söödaga. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: muu: bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: üherakulised rohevetikad ja sinivetikad

Tavanimetus: tsüanobakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Välistingimustes

Avalik ruum: Kasutusvalmis algitsiid kõvadele/mittepoorsetele pindadele ilma eelneva puhastamiseta.

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pealekandmine pintsliga, pihustamine (madala rõhuga), valamine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 100 ml/m2

Lahjendus (%): –

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ning üherakuliste rohevetikate ja sinivetikate (tsüanobakterite) vastu:

Lahjendamata tootega temperatuuril 20–25 °C

Kokkupuuteaeg 3 tundi

100 ml/m2

Biotsiid ei ole ette nähtud kasutamiseks pindadel, mis puutuvad kokku toidu ja söödaga.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 3.

Kasutus # 2 – kasutusvalmis algitsiid mittekutsealaseks kasutamiseks

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: muu: bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: üherakulised rohevetikad ja sinivetikad
  Tavanimetus: Tsüanobakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Välistingimustes
  Avalik ruum: Kasutusvalmis algitsiid kõvadele/mittepoorsetele pindadele ilma eelneva puhastamiseta. |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pealekandmine pintsliga, pihustamine (madala rõhuga), valamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 100 ml/m2

  Lahjendus (%): –
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ning üherakuliste rohevetikate ja sinivetikate (tsüanobakterite) vastu:
  Lahjendamata tootega temperatuuril 20–25 °C
  Kokkupuuteaeg 3 tundi
  100 ml/m2

  Biotsiid ei ole ette nähtud kasutamiseks pindadel, mis puutuvad kokku toidu ja söödaga. |
| Kasutajarühm(ad) | Tavatarbija (mittekutseline kasutaja) |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: muu: bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: üherakulised rohevetikad ja sinivetikad

Tavanimetus: Tsüanobakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Välistingimustes

Avalik ruum: Kasutusvalmis algitsiid kõvadele/mittepoorsetele pindadele ilma eelneva puhastamiseta.

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pealekandmine pintsliga, pihustamine (madala rõhuga), valamine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 100 ml/m2

Lahjendus (%): –

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ning üherakuliste rohevetikate ja sinivetikate (tsüanobakterite) vastu:

Lahjendamata tootega temperatuuril 20–25 °C

Kokkupuuteaeg 3 tundi

100 ml/m2

Biotsiid ei ole ette nähtud kasutamiseks pindadel, mis puutuvad kokku toidu ja söödaga.

Kasutajarühm(ad)

Tavatarbija (mittekutseline kasutaja)

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L

1 kg, 5 kg, 10 kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 2 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 (2) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

Desinfitseeritavad pinnad peavad olema piisavalt märjad, et hoida neid optimaalseks desinfitseerimiseks ettenähtud kokkupuuteaja jooksul märjana. Toote etiketile lisatakse järgmine hoiatuslause: „Tagada, et pind saab täielikult märjaks.“

Nõutavast kokkupuuteajast tuleb kinni pidada kuni edasiste töötlusteni (näiteks pindade harjamine).

Kasutada 100 ml lahust/m2

5.2.   Riskivähendamismeetmed

/

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pesta nahka veega. Sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord 5 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

Hoida lastele ja mittesihtloomadele/lemmikloomadele kättesaamatus kohas.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 2

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | RTU Algaecide | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0027740-0002 1-2 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 |

Kaubanduslik nimetus

RTU Algaecide

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0002 1-2

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

2,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,6

Toote omaduste metakokkuvõte 3

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 3 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 3: Kontsentreeritud algitsiid ja kõvade pindade desinfitseerimine toiduainetööstuses |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 3: Kontsentreeritud algitsiid ja kõvade pindade desinfitseerimine toiduainetööstuses

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-3 |
| --- | --- |

Number

1-3

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)
  Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 3 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 70,0 | 70,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 6,0 | 6,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

70,0

70,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

6,0

6,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 3 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | SL – lahustuv kontsentraat |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

SL – lahustuv kontsentraat

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.
  Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Auru mitte sisse hingata.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  Kanda kaitsekindaid.
  Kanda kaitserõivastust.
  Kanda silmade/näokaitset.
  ALLANEELAMISE KORRAL: Loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.
  NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.
  SISSEHINGAMISE KORRAL: Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga.
  Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.
  Hoida lukustatult.
  Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.
  Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele. |

Ohulaused

Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Auru mitte sisse hingata.

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

Kanda kaitsekindaid.

Kanda kaitserõivastust.

Kanda silmade/näokaitset.

ALLANEELAMISE KORRAL: Loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.

NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.

SISSEHINGAMISE KORRAL: Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.

Hoida lukustatult.

Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 4.

Kasutus # 1 – kontsentreeritud algitsiid

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: üherakulised rohevetikad ja sinivetikad
  Tavanimetus: Tsüanobakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Välistingimustes
  Toiduaine- ja söödatööstus; Avalik ruum:
  Kontsentreeritud algitsiid kõvadele/mittepoorsetele pindadele ilma eelneva puhastamiseta. |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine (madala rõhuga), valamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 100 ml/m2

  Lahjendus (%): 0,5 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime üherakuliste rohevetikate ja sinivetikate (tsüanobakterite) vastu: 100 ml/m2

  Lahjendada toode vees 0,5 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 0,35 % piimhapet.
  temperatuuril 20–25 °C
  Kokkupuuteaeg 3 tundi |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: üherakulised rohevetikad ja sinivetikad

Tavanimetus: Tsüanobakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Välistingimustes

Toiduaine- ja söödatööstus; Avalik ruum:

Kontsentreeritud algitsiid kõvadele/mittepoorsetele pindadele ilma eelneva puhastamiseta.

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine (madala rõhuga), valamine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 100 ml/m2

Lahjendus (%): 0,5 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime üherakuliste rohevetikate ja sinivetikate (tsüanobakterite) vastu: 100 ml/m2

Lahjendada toode vees 0,5 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 0,35 % piimhapet.

temperatuuril 20–25 °C

Kokkupuuteaeg 3 tundi

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 5.

Kasutus # 2 – kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine toiduainetööstuses (näiteks töötlemismasinad)

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Toiduaine-/söödatööstus:
  Kõvade/mittepoorsete pindade (näiteks töötlemismasinate) desinfitseerimine ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine või leotamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Pihustamine
  Leotamine (vann on ette nähtud kasutamiseks ainult üks kord) |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 100 ml/m2

  Lahjendus (%): 4 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +40 °C:
  Lahjendada toode vees 4 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 2,8 % piimhapet.
  Kokkupuuteaeg 5 sekundit
  100 ml/m2 |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Toiduaine-/söödatööstus:

Kõvade/mittepoorsete pindade (näiteks töötlemismasinate) desinfitseerimine ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine või leotamine

Üksikasjalik kirjeldus:

Pihustamine

Leotamine (vann on ette nähtud kasutamiseks ainult üks kord)

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 100 ml/m2

Lahjendus (%): 4 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +40 °C:

Lahjendada toode vees 4 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 2,8 % piimhapet.

Kokkupuuteaeg 5 sekundit

100 ml/m2

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 3 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 (3) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Desinfitseerimistsükkel:

| — | Tooted tuleb enne kasutamist joogivees lahjendada. |
| --- | --- |

—

Tooted tuleb enne kasutamist joogivees lahjendada.

| — | Lõplik loputamine (joogiveega): vajadusel. |
| --- | --- |

—

Lõplik loputamine (joogiveega): vajadusel.

Desinfitseeritavad pinnad peavad olema piisavalt märjad, et hoida neid optimaalseks desinfitseerimiseks ettenähtud kokkupuuteaja jooksul märjana. Toote etiketile lisatakse järgmine hoiatuslause: „Tagada, et pind saab täielikult märjaks.“

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Kontsentreeritud toodete segamisel ja laadimisel tuleb kasutada kaitsekindaid ja kaitseprille.

Kanda kaitseülikonda (täpsustab loaomanik tooteinfos).

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata. Helistada 112 arstiabi saamiseks. Kui sümptomeid ei esine võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 3

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Concentrated Algaecide | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | Kenosan Lactic CONC | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0003 1-3 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 70,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 6,0 |

Kaubanduslik nimetus

Concentrated Algaecide

Turupiirkond: EU

Kenosan Lactic CONC

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0003 1-3

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

70,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

6,0

Toote omaduste metakokkuvõte 4

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 4 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 4 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 4: Kontsentreeritud pinnadesinfitseerimisvahend sanitaarhügieeniks ja köökides (TL2, TL4) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 4: Kontsentreeritud pinnadesinfitseerimisvahend sanitaarhügieeniks ja köökides (TL2, TL4)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-4 |
| --- | --- |

Number

1-4

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)
  Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 4 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 4 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 16,0 | 16,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 | 5,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

16,0

16,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

5,0

5,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 4 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | SL – lahustuv kontsentraat |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

SL – lahustuv kontsentraat

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 4 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab nahaärritust.
  Põhjustab raskeid silmakahjustusi.
  Sisaldab eukalüptiõli (CAS nr. 8000-48-4). Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.
  Hoida lastele kättesaamatus kohas.
  Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  Kanda kaitsekindaid.
  Kanda silmade/näokaitset.
  NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pesta rohke veega.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga.
  Nahaärrituse korral: Pöörduda arsti poole.
  Võtta saastunud rõivad seljast. Ja pesta enne korduskasutust. |

Ohulaused

Põhjustab nahaärritust.

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Sisaldab eukalüptiõli (CAS nr. 8000-48-4). Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni.

Hoiatuslaused

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

Kanda kaitsekindaid.

Kanda silmade/näokaitset.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pesta rohke veega.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

Nahaärrituse korral: Pöörduda arsti poole.

Võtta saastunud rõivad seljast. Ja pesta enne korduskasutust.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 4 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 6.

Kasutus # 1 – kõvade pindade desinfitseerimine sanitaarhügieeniks, välja arvatud tervishoius, kutsealaseks kasutamiseks (TL2)

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Avalik ruum (MITTE TERVISHOIUS)
  Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine (sanitaarhügieeniks) pihustamise teel ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine (vajadusel lapiga pühkides, alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 250 ml/m2 lahjendatud toodet
  Lahjendus (%): 20 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril
  Lahjendada toode vees 20 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 3,2 % piimhapet.
  Kokkupuuteaeg 15 minutit
  250 ml/m2 lahjendatud toodet |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Avalik ruum (MITTE TERVISHOIUS)

Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine (sanitaarhügieeniks) pihustamise teel ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine (vajadusel lapiga pühkides, alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 250 ml/m2 lahjendatud toodet

Lahjendus (%): 20 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril

Lahjendada toode vees 20 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 3,2 % piimhapet.

Kokkupuuteaeg 15 minutit

250 ml/m2 lahjendatud toodet

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Toodete käsitsemisel tuleb kanda kaitsekindaid ja kaitseprille

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 7.

Kasutus # 2 – kõvade pindade desinfitseerimine hügieeniks köögis, kutsealaseks kasutamiseks (TL4)

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  toiduaine-/söödatööstus:
  Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine (üldhügieeniks) pihustamise teel ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine (vajadusel lapiga pühkides, alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 100 ml/m2

  Lahjendus (%): 20 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril
  Lahjendada toode vees 20 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 3,2 % piimhapet.
  Kokkupuuteaeg 15 minutit
  100 ml/m2 |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

toiduaine-/söödatööstus:

Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine (üldhügieeniks) pihustamise teel ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine (vajadusel lapiga pühkides, alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 100 ml/m2

Lahjendus (%): 20 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril

Lahjendada toode vees 20 %-ni, et saavutada kasutuskontsentratsioon 3,2 % piimhapet.

Kokkupuuteaeg 15 minutit

100 ml/m2

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Toodete käsitsemisel tuleb kanda kaitsekindaid ja kaitseprille.

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 8.

Kasutus # 3 – WC-pottide desinfitseerimine, kutsealaseks kasutamiseks (TL2)

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Avalik ruum:
  Tualettide kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine, ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Valamine (harjamisega – alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 250 ml/m2

  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril:
  Lahjendamata tootega (16 % piimhapet)
  Kokkupuuteaeg 5 minutit |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 l, 1,5 l, 2 l
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)
  S-kaelaga pudel |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Avalik ruum:

Tualettide kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine, ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Valamine (harjamisega – alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 250 ml/m2

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril:

Lahjendamata tootega (16 % piimhapet)

Kokkupuuteaeg 5 minutit

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 l, 1,5 l, 2 l

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

S-kaelaga pudel

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Toodete käsitsemisel tuleb kanda kaitsekindaid ja kaitseprille.

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.4.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 9.

Kasutus # 4 – WC-pottide desinfitseerimine, mittekutsealaseks kasutamiseks (TL2)

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Avalik ruum:
  Tualettide kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine, ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Valamine (harjamisega – alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 250 ml/m2

  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril:
  Lahjendamata tootega (16 % piimhapet)
  Kokkupuuteaeg 5 minutit |
| Kasutajarühm(ad) | Tavatarbija (mittekutseline kasutaja) |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 l, 1,5 l, 2 l
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)
  S-kaelaga pudel |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Avalik ruum:

Tualettide kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine, ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Valamine (harjamisega – alles pärast etteantud kokkupuuteaja lõppu)

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 250 ml/m2

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril:

Lahjendamata tootega (16 % piimhapet)

Kokkupuuteaeg 5 minutit

Kasutajarühm(ad)

Tavatarbija (mittekutseline kasutaja)

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

500 ml, 700 ml, 750 ml, 1 l, 1,5 l, 2 l

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

S-kaelaga pudel

4.4.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

4.4.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vältida silma sattumist

Nõutav on lastekindel sulgur

Toode peab olema varustatud valamisotsikuga; toode tuleb valada õrnalt WC-poti seinale, et vältida pritsmete teket.

Pärast pealekandmist pesta käed

4.4.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett

4.4.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 4 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.4.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Hoida lastele ja mittesihtloomadele/lemmikloomadele kättesaamatus kohas.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 4 (4) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Desinfitseeritavad pinnad peavad olema piisavalt märjad, et hoida neid optimaalseks desinfitseerimiseks ettenähtud kokkupuuteaja jooksul märjana. Toote etiketile lisatakse järgmine hoiatuslause: „Tagada, et pind saab täielikult märjaks.“

5.2.   Riskivähendamismeetmed

/

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga. Nahaärrituse ilmnemisel: pöörduda arsti poole.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 4

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Sanifresh | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | Milcho Des | Turupiirkond: EU |
| Kenolens | Turupiirkond: EU |
| Kenolux S100 | Turupiirkond: EU |
| SANI-CAL | Turupiirkond: EU |
| Sani Super | Turupiirkond: EU |
| Scrub | Turupiirkond: EU |
| MiQro Sani Des | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0004 1-4 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 16,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,0 |

Kaubanduslik nimetus

Sanifresh

Turupiirkond: EU

Milcho Des

Turupiirkond: EU

Kenolens

Turupiirkond: EU

Kenolux S100

Turupiirkond: EU

SANI-CAL

Turupiirkond: EU

Sani Super

Turupiirkond: EU

Scrub

Turupiirkond: EU

MiQro Sani Des

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0004 1-4

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

16,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

5,0

Toote omaduste metakokkuvõte 5

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 5 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 5 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 5: Kontsentreeritud lüpsieelsed kastmisvedelikud (TL3) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 5: Kontsentreeritud lüpsieelsed kastmisvedelikud (TL3)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-5 |
| --- | --- |

Number

1-5

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 5 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 5 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 8,0 | 8,0 |
| Naatriumlaurüüleetersulfaat | Alkoholid, C12-14, etoksüülitud, sulfaadid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 68891-38-3 | 500-234-8 | 8,4 | 8,4 |
| Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad | Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 97489-15-1 | 307-055-2 | 2,25 | 2,25 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

8,0

8,0

Naatriumlaurüüleetersulfaat

Alkoholid, C12-14, etoksüülitud, sulfaadid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

68891-38-3

500-234-8

8,4

8,4

Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad

Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

97489-15-1

307-055-2

2,25

2,25

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 5 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | SL – lahustuv kontsentraat |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

SL – lahustuv kontsentraat

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 5 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga. |

Ohulaused

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 5 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 10.

Kasutus # 1 – nisade desinfitseerimine enne lüpsmist

| Tooteliik | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Veterinaarvaldkond
  Nisade desinfitseerimine enne lüpsmist kontsentreeritud tootega (lahjendada enne desinfitseerimisprotseduuri), ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Sissekastmine, pihustamine pihustuspudeliga või -süsteemiga ja pühkimine rätikuga
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Sissekastmine
  Pihustamine pihustuspudeli või -süsteemiga
  Pühkimine lahjendatud tootega leotatud rätikuga |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 5–15 ml
  Lahjendus (%): 40 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:
  Lahjendamine: 40 %
  Toode tuleb lahjendada toatemperatuuril oleva joogiveega.
  Kokkupuuteaeg 1 minut |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Veterinaarvaldkond

Nisade desinfitseerimine enne lüpsmist kontsentreeritud tootega (lahjendada enne desinfitseerimisprotseduuri), ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Sissekastmine, pihustamine pihustuspudeliga või -süsteemiga ja pühkimine rätikuga

Üksikasjalik kirjeldus:

Sissekastmine

Pihustamine pihustuspudeli või -süsteemiga

Pühkimine lahjendatud tootega leotatud rätikuga

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 5–15 ml

Lahjendus (%): 40 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

Lahjendamine: 40 %

Toode tuleb lahjendada toatemperatuuril oleva joogiveega.

Kokkupuuteaeg 1 minut

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kasutuskogused:

Lahjendamine: 40 % (3,2 % piimhapet). Toode tuleb lahjendada toatemperatuuril joogiveega.

| — | 5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel sissekastmisega |
| --- | --- |

—

5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel sissekastmisega

| — | 7,5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustuspudeliga |
| --- | --- |

—

7,5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustuspudeliga

| — | 15 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustussüsteemiga |
| --- | --- |

—

15 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustussüsteemiga

| — | Kasutamine rätikuga pühkides: valmistada 10 L töölahust 25 rätiku jaoks. |
| --- | --- |

—

Kasutamine rätikuga pühkides: valmistada 10 L töölahust 25 rätiku jaoks.

Kasutada üht rätikut lehma kohta.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 11.

Kasutus # 2 – vigastamata naha pesemine/desinfitseerimine (piima- ja lihaveiste udar enne poegimist ja emiste udar enne poegimist)

| Tooteliik | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Veterinaarvaldkond |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 5–20 ml
  Lahjendus (%): 40 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:
  Lahjendamine: 40 %
  Toode tuleb lahjendada toatemperatuuril joogiveega.
  Kokkupuuteaeg 1 minut






  1) | piima- ja lihaveised, udarale enne poegimist: 5 ml (1 pihustus) igale nisale |

Tooteliik

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Veterinaarvaldkond

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 5–20 ml

Lahjendus (%): 40 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

Lahjendamine: 40 %

Toode tuleb lahjendada toatemperatuuril joogiveega.

Kokkupuuteaeg 1 minut

1)

piima- ja lihaveised, udarale enne poegimist: 5 ml (1 pihustus) igale nisale

| 2) | emised, udarale enne poegimist: 20 ml |
| --- | --- |

2)

emised, udarale enne poegimist: 20 ml

Loomi tuleb hoida seismas puhtal põrandal vähemalt 5 minutit.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 5 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 5 (5) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Vaadata kasutusala spetsiifilist kasutusjuhendit

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Kanda tuleb kemikaalikindlaid kaitseprille.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 5

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenopro Lactic | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | HCP Foam Concentrate | Turupiirkond: EU |
| Kenopro Lactic | Turupiirkond: EU |
| Reconet+ | Turupiirkond: EU |
| Kenopure | Turupiirkond: EU |
| MIROX Pre Lac | Turupiirkond: EU |
| Milchsäure Pre | Turupiirkond: EU |
| Milchsäure Pref | Turupiirkond: EU |
| Lactocid Pre | Turupiirkond: EU |
| Milcho Pre | Turupiirkond: EU |
| Preactive | Turupiirkond: EU |
| Precoop | Turupiirkond: EU |
| Lactipré | Turupiirkond: EU |
| Prelacti | Turupiirkond: EU |
| Prelak | Turupiirkond: EU |
| Power Prep | Turupiirkond: EU |
| Multicleaner | Turupiirkond: EU |
| Kenopure Strong | Turupiirkond: EU |
| Semex Pre | Turupiirkond: EU |
| MEPA Pure | Turupiirkond: EU |
| MEPA Foam | Turupiirkond: EU |
| Eco Lac Foam | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0005 1-5 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 8,0 |
| Naatriumlaurüüleetersulfaat | Alkoholid, C12-14, etoksüülitud, sulfaadid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 68891-38-3 | 500-234-8 | 8,4 |
| Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad | Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 97489-15-1 | 307-055-2 | 2,25 |

Kaubanduslik nimetus

Kenopro Lactic

Turupiirkond: EU

HCP Foam Concentrate

Turupiirkond: EU

Kenopro Lactic

Turupiirkond: EU

Reconet+

Turupiirkond: EU

Kenopure

Turupiirkond: EU

MIROX Pre Lac

Turupiirkond: EU

Milchsäure Pre

Turupiirkond: EU

Milchsäure Pref

Turupiirkond: EU

Lactocid Pre

Turupiirkond: EU

Milcho Pre

Turupiirkond: EU

Preactive

Turupiirkond: EU

Precoop

Turupiirkond: EU

Lactipré

Turupiirkond: EU

Prelacti

Turupiirkond: EU

Prelak

Turupiirkond: EU

Power Prep

Turupiirkond: EU

Multicleaner

Turupiirkond: EU

Kenopure Strong

Turupiirkond: EU

Semex Pre

Turupiirkond: EU

MEPA Pure

Turupiirkond: EU

MEPA Foam

Turupiirkond: EU

Eco Lac Foam

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0005 1-5

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

8,0

Naatriumlaurüüleetersulfaat

Alkoholid, C12-14, etoksüülitud, sulfaadid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

68891-38-3

500-234-8

8,4

Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad

Sulfoonhapped, C14-17-sec-alkaan, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

97489-15-1

307-055-2

2,25

Toote omaduste metakokkuvõte 6

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 6 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 6 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 6: Kasutusvalmis lüpsieelsed kastmisvedelikud (TL3) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 6: Kasutusvalmis lüpsieelsed kastmisvedelikud (TL3)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-6 |
| --- | --- |

Number

1-6

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 6 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 6 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,25 | 5,25 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

5,25

5,25

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 6 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 6 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga. |

Ohulaused

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 6 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 12.

Kasutus # 1 – nisade desinfitseerimine enne lüpsmist

| Tooteliik | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Veterinaarvaldkond |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Sissekastmine, pihustamine pihustuspudeliga või -süsteemiga ja pühkimine rätikuga
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Sissekastmine
  Pihustamine pihustuspudeli või -süsteemiga
  Pühkimine lahjendatud tootega leotatud rätikuga |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: (Kasutusvalmis) Kokkupuuteaeg 1 minut. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:
  Kasutusvalmis (3,6 % piimhappega)
  Kokkupuuteaeg 1 minut

  Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Veterinaarvaldkond

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Sissekastmine, pihustamine pihustuspudeliga või -süsteemiga ja pühkimine rätikuga

Üksikasjalik kirjeldus:

Sissekastmine

Pihustamine pihustuspudeli või -süsteemiga

Pühkimine lahjendatud tootega leotatud rätikuga

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: (Kasutusvalmis) Kokkupuuteaeg 1 minut. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

Kasutusvalmis (3,6 % piimhappega)

Kokkupuuteaeg 1 minut

Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kasutuskogused:

| — | 5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel sissekastmisega |
| --- | --- |

—

5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel sissekastmisega

| — | 7,5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustuspudeliga |
| --- | --- |

—

7,5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustuspudeliga

| — | 15 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustussüsteemiga |
| --- | --- |

—

15 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustussüsteemiga

| — | Üks rätik lehma kohta pühkimise korral |
| --- | --- |

—

Üks rätik lehma kohta pühkimise korral

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 6 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 6 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 6 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 6 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 6 (6) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

/

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Kanda tuleb kemikaalikindlaid kaitseprille.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 6

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenopure R | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | Kenopure RTU | Turupiirkond: EU |
| HCP Foam RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenoxypure RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenopurox RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenopure Ox RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenopure Plus RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenopure Extra RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenopure oxylac RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenoxylac predip RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenoxilac predip RTU | Turupiirkond: EU |
| Kenopure H2O2 RTU | Turupiirkond: EU |
| Oxy Kenopure RTU | Turupiirkond: EU |
| Preactive RTU | Turupiirkond: EU |
| Precoop RTU | Turupiirkond: EU |
| Lactipré RTU | Turupiirkond: EU |
| Prelacti RTU | Turupiirkond: EU |
| Prelak RTU | Turupiirkond: EU |
| Power Prep RTU | Turupiirkond: EU |
| Prelacta Foam | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0006 1-6 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 5,25 |

Kaubanduslik nimetus

Kenopure R

Turupiirkond: EU

Kenopure RTU

Turupiirkond: EU

HCP Foam RTU

Turupiirkond: EU

Kenoxypure RTU

Turupiirkond: EU

Kenopurox RTU

Turupiirkond: EU

Kenopure Ox RTU

Turupiirkond: EU

Kenopure Plus RTU

Turupiirkond: EU

Kenopure Extra RTU

Turupiirkond: EU

Kenopure oxylac RTU

Turupiirkond: EU

Kenoxylac predip RTU

Turupiirkond: EU

Kenoxilac predip RTU

Turupiirkond: EU

Kenopure H2O2 RTU

Turupiirkond: EU

Oxy Kenopure RTU

Turupiirkond: EU

Preactive RTU

Turupiirkond: EU

Precoop RTU

Turupiirkond: EU

Lactipré RTU

Turupiirkond: EU

Prelacti RTU

Turupiirkond: EU

Prelak RTU

Turupiirkond: EU

Power Prep RTU

Turupiirkond: EU

Prelacta Foam

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0006 1-6

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

5,25

Toote omaduste metakokkuvõte 7

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 7 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 7 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 7: Kasutusvalmis lapid (TL2, TL4) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 7: Kasutusvalmis lapid (TL2, TL4)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-7 |
| --- | --- |

Number

1-7

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)
  Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 7 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 7 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 | 2,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 | 0,9 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

2,0

2,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,6

0,9

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 7 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | WI – lapid |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

WI – lapid

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 7 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab tugevat silmade ärritust. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.
  Hoida lastele kättesaamatus kohas.
  Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Nahaärrituse korral: Pöörduda arsti poole.
  Kui silmade ärritus ei möödu: Pöörduda arsti poole.
  Võtta saastunud rõivad seljast. Ja pesta enne korduskasutust. |

Ohulaused

Põhjustab tugevat silmade ärritust.

Hoiatuslaused

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Lugeda tähelepanelikult ja järgida kõiki juhiseid.

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Nahaärrituse korral: Pöörduda arsti poole.

Kui silmade ärritus ei möödu: Pöörduda arsti poole.

Võtta saastunud rõivad seljast. Ja pesta enne korduskasutust.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 7 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 13.

Kasutus # 1 – kõvade pindade desinfitseerimine toiduaine- ja söödatööstuses, kutsealaseks kasutamiseks (PT4)

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Viirused
  Tavanimetus: Viirused
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Toidu/söödaruumid
  Kõvade/mittepoorsete pindade ja esemete desinfitseerimine, koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Eelimmutatud lappidega
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:
  Eelimmutatud lappidega
  toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Viirused

Tavanimetus: Viirused

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Toidu/söödaruumid

Kõvade/mittepoorsete pindade ja esemete desinfitseerimine, koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Eelimmutatud lappidega

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:

Eelimmutatud lappidega

toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 14.

Kasutus # 2 – kõvade pindade desinfitseerimine toidu- ja söödaruumides, mittekutsealaseks kasutamiseks (PT4)

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Viirused
  Tavanimetus: Viirused
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Toidu/söödaruumid
  Kõvade/mittepoorsete pindade ja esemete desinfitseerimine, koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Eelimmutatud lappidega
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Lapid |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Üks lapp/m2

  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:
  Eelimmutatud lappidega
  toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga |
| Kasutajarühm(ad) | Tavatarbija (mittekutseline kasutaja) |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Viirused

Tavanimetus: Viirused

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Toidu/söödaruumid

Kõvade/mittepoorsete pindade ja esemete desinfitseerimine, koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Eelimmutatud lappidega

Üksikasjalik kirjeldus:

Lapid

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Üks lapp/m2

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:

Eelimmutatud lappidega

toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Kasutajarühm(ad)

Tavatarbija (mittekutseline kasutaja)

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Hoida lastele ja mittesihtloomadele/lemmikloomadele kättesaamatus kohas.

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 15.

Kasutus # 3 – kõvade pindade desinfitseerimine, kasutamine tervishoius, kutsealaseks kasutamiseks (PT2)

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Viirused
  Tavanimetus: Viirused
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Avalik ruum:
  Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitoad ja tualetid) desinfitseerimine koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Eelimmutatud lappidega
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:
  Eelimmutatud lappidega
  toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Viirused

Tavanimetus: Viirused

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Avalik ruum:

Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitoad ja tualetid) desinfitseerimine koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Eelimmutatud lappidega

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:

Eelimmutatud lappidega

toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.4.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 16.

Kasutus # 4 – kõvade pindade desinfitseerimine, kasutamine tervishoius, mittekutsealaseks kasutamiseks (PT2)

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Viirused
  Tavanimetus: Viirused
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Avalik ruum: Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitubades ja tualettides) desinfitseerimine tervishoiuvaldkonnas koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Eelimmutatud lapid
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:
  Eelimmutatud lappidega
  toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga |
| Kasutajarühm(ad) | Tavatarbija (mittekutseline kasutaja) |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Viirused

Tavanimetus: Viirused

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Avalik ruum: Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitubades ja tualettides) desinfitseerimine tervishoiuvaldkonnas koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Eelimmutatud lapid

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:

Eelimmutatud lappidega

toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Kasutajarühm(ad)

Tavatarbija (mittekutseline kasutaja)

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga

4.4.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

4.4.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.4.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett

4.4.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.4.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Hoida lastele ja mittesihtloomadele/lemmikloomadele kättesaamatus kohas.

4.5.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 17.

Kasutus # 5 – kõvade pindade desinfitseerimine, kasutamine mujal kui tervishoius, kutsealaseks kasutamiseks (PT2)

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Viirused
  Tavanimetus: Viirused
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Avalik ruum:
  Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitoad ja tualetid) desinfitseerimine koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Eelimmutatud lappidega
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:
  Eelimmutatud lappidega
  toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Viirused

Tavanimetus: Viirused

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Avalik ruum:

Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitoad ja tualetid) desinfitseerimine koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Eelimmutatud lappidega

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:

Eelimmutatud lappidega

toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga

4.5.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.5.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.5.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.5.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.5.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.6.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 18.

Kasutus # 6 – kõvade pindade desinfitseerimine, kasutamine mujal kui tervishoius, mittekutsealaseks kasutamiseks (PT2)

| Tooteliik | Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Viirused
  Tavanimetus: Viirused
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Avalik ruum:
  Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitoad ja tualetid) desinfitseerimine koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Eelimmutatud lappidega
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:
  Eelimmutatud lappidega
  toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga |
| Kasutajarühm(ad) | Tavatarbija (mittekutseline kasutaja) |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga |

Tooteliik

Tooteliik 02. Desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Viirused

Tavanimetus: Viirused

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Avalik ruum:

Kõvade/mittepoorsete pindade (seinad, põrandad ja muud pinnad siseruumides, sealhulgas vannitoad ja tualetid) desinfitseerimine koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Eelimmutatud lappidega

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu: Eelimmutatud lappidega toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite, pärmseente ja viiruste vastu:

Eelimmutatud lappidega

toatemperatuuril 2 min kokkupuuteajaga

Kasutajarühm(ad)

Tavatarbija (mittekutseline kasutaja)

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

HDPE kaanega HDPE karp 105 lapiga, 200 lapiga, 280 lapiga, 500 lapiga

4.6.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

4.6.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.6.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Arsti poole pöördudes võtke kaasa toote pakend või etikett.

4.6.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 7 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.6.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Hoida lastele ja mittesihtloomadele/lemmikloomadele kättesaamatus kohas.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 7 (7) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Järgida kasutusjuhendit

Esmalt puhastada desinfitseeritavad pinnad ja materjalid põhjalikult ning kuivatada pind või materjalid.

Desinfitseerida kuiv pind lapiga. Tagada, et pind jääb nõutava kokkupuuteaja jooksul täielikult märjaks.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

/

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pesta nahka veega. Sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord 5 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

Hoida lastele ja mittesihtloomadele/lemmikloomadele kättesaamatus kohas.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 7

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenopure Wipes | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | EP-460 Wipes | Turupiirkond: EU |
| Sani Wipes | Turupiirkond: EU |
| Lactides Wipes | Turupiirkond: EU |
| Keno Lac Wipes | Turupiirkond: EU |
| KL Wipes | Turupiirkond: EU |
| Kenolux Wipes | Turupiirkond: EU |
| Power Des Wipes | Turupiirkond: EU |
| Keno L Wipes | Turupiirkond: EU |
| Keno Des Wipes | Turupiirkond: EU |
| RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE FARMA | Turupiirkond: EU |
| RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE VITTRA | Turupiirkond: EU |
| Ręczniki myjąco-dezynfekujące AGROD | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0007 1-7 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 2,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,6 |

Kaubanduslik nimetus

Kenopure Wipes

Turupiirkond: EU

EP-460 Wipes

Turupiirkond: EU

Sani Wipes

Turupiirkond: EU

Lactides Wipes

Turupiirkond: EU

Keno Lac Wipes

Turupiirkond: EU

KL Wipes

Turupiirkond: EU

Kenolux Wipes

Turupiirkond: EU

Power Des Wipes

Turupiirkond: EU

Keno L Wipes

Turupiirkond: EU

Keno Des Wipes

Turupiirkond: EU

RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE FARMA

Turupiirkond: EU

RĘCZNIKI PAPIEROWE MYJĄCO-DEZYNFEKUJĄCE VITTRA

Turupiirkond: EU

Ręczniki myjąco-dezynfekujące AGROD

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0007 1-7

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

2,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,6

Toote omaduste metakokkuvõte 8

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 8 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 8 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 8: Kasutusvalmis lüpsijärgsed kastmisvedelikud sissekastmiseks (TL3) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 8: Kasutusvalmis lüpsijärgsed kastmisvedelikud sissekastmiseks (TL3)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-8 |
| --- | --- |

Number

1-8

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 8 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 8 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 7,5 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 | 1,3 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 1,0 | 3,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

7,5

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

1,3

1,3

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

1,0

3,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 8 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 8 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga. |

Ohulaused

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 8 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 19.

Kasutus # 1 – nisade desinfitseerimine pärast lüpsmist sissekastmise teel

| Tooteliik | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Veterinaarvaldkond:
  Kasutusvalmis lüpsijärgne kastmisvedelik nisade desinfitseerimiseks, pärast lüpsmist, ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Sissekastmine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: Kasutusvalmis. Kokkupuuteaeg 5 minutit. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri.
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:
  Kasutusvalmis (3,6–7,5 % piimhapet olenevalt tootest)
  Kokkupuuteaeg 5 minutit
  Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Veterinaarvaldkond:

Kasutusvalmis lüpsijärgne kastmisvedelik nisade desinfitseerimiseks, pärast lüpsmist, ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Sissekastmine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: Kasutusvalmis. Kokkupuuteaeg 5 minutit. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri.

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

Kasutusvalmis (3,6–7,5 % piimhapet olenevalt tootest)

Kokkupuuteaeg 5 minutit

Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 8 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 8 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 8 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 8 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 8 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 8 (8) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Kanda toode peale vahetult pärast iga lüpsi, kaks või kolm korda päevas. Veenduda, et nisa oleks täielikult kaetud kolmveerandi ulatuses selle pikkusest. Täita sissekastmistops soovitud koguse tootega, kuid mitte kasutada rohkem vedelikku kui vaja. Ettenähtud kogus on 5 ml lehma kohta ühel töötlemiskorral. Nõutav kokkupuuteaeg on 5 minutit. Enne kasutamist tuleb toode soojendada temperatuurini üle 20 °C. Optimaalse nisade desinfitseerimise tagamiseks tuleks loomi hoida seismas vähemalt 5 minutit.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Kanda tuleb kemikaalikindlaid kaitseprille.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 8

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenolac | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | Kenolac Red | Turupiirkond: EU |
| Kenodip 200 | Turupiirkond: EU |
| Stalosan Lac Dip | Turupiirkond: EU |
| HCP Dip | Turupiirkond: EU |
| PEZERK LV PLUS | Turupiirkond: EU |
| MIROX Dip Lac | Turupiirkond: EU |
| Milchsäure Dip | Turupiirkond: EU |
| Milchsäure Tauche | Turupiirkond: EU |
| Lactocid Dip | Turupiirkond: EU |
| GAHERLAC | Turupiirkond: EU |
| Lactidip | Turupiirkond: EU |
| Lacticoop | Turupiirkond: EU |
| Lactactiv | Turupiirkond: EU |
| Laktotop | Turupiirkond: EU |
| Superlac | Turupiirkond: EU |
| MilchsäureFilmdip Super | Turupiirkond: EU |
| MEPA Lac | Turupiirkond: EU |
| Eco Lac | Turupiirkond: EU |
| BluGard Dip | Turupiirkond: EU |
| Blu-Gard Dip | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0008 1-8 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 1,0 |

Kaubanduslik nimetus

Kenolac

Turupiirkond: EU

Kenolac Red

Turupiirkond: EU

Kenodip 200

Turupiirkond: EU

Stalosan Lac Dip

Turupiirkond: EU

HCP Dip

Turupiirkond: EU

PEZERK LV PLUS

Turupiirkond: EU

MIROX Dip Lac

Turupiirkond: EU

Milchsäure Dip

Turupiirkond: EU

Milchsäure Tauche

Turupiirkond: EU

Lactocid Dip

Turupiirkond: EU

GAHERLAC

Turupiirkond: EU

Lactidip

Turupiirkond: EU

Lacticoop

Turupiirkond: EU

Lactactiv

Turupiirkond: EU

Laktotop

Turupiirkond: EU

Superlac

Turupiirkond: EU

MilchsäureFilmdip Super

Turupiirkond: EU

MEPA Lac

Turupiirkond: EU

Eco Lac

Turupiirkond: EU

BluGard Dip

Turupiirkond: EU

Blu-Gard Dip

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0008 1-8

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

1,3

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

1,0

7.2.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenolac Forte W | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0027740-0009 1-8 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 7,5 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 |

Kaubanduslik nimetus

Kenolac Forte W

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0009 1-8

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

7,5

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

1,3

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

3,0

Toote omaduste metakokkuvõte 9

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 9 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 9 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 9: Kasutusvalmis lüpsijärgsed kastmisvedelikud pihustamiseks (TL3) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 9: Kasutusvalmis lüpsijärgsed kastmisvedelikud pihustamiseks (TL3)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-9 |
| --- | --- |

Number

1-9

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 9 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 9 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 7,5 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,5 | 1,3 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 | 3,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

7,5

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,5

1,3

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

3,0

3,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 9 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 9 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga. |

Ohulaused

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 9 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 20.

Kasutus # 1 – nisade desinfitseerimine pärast lüpsmist pihustamise või sissekastmise teel

| Tooteliik | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Veterinaarvaldkond:
  kasutusvalmis pihus või kastmisvedelik nisade desinfitseerimiseks, pärast lüpsmist, ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: pihustamine või sissekastmine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Pihustamine või sissekastmine |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: Kasutusvalmis. Kokkupuuteaeg 5 minutit. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri.
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:
  kasutusvalmis (3,6–7,5 % piimhapet olenevalt tootest)
  Kokkupuuteaeg 5 minutit
  Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Veterinaarvaldkond:

kasutusvalmis pihus või kastmisvedelik nisade desinfitseerimiseks, pärast lüpsmist, ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: pihustamine või sissekastmine

Üksikasjalik kirjeldus:

Pihustamine või sissekastmine

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: Kasutusvalmis. Kokkupuuteaeg 5 minutit. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri.

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

kasutusvalmis (3,6–7,5 % piimhapet olenevalt tootest)

Kokkupuuteaeg 5 minutit

Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 9 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 9 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 9 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 9 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 9 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 9 (9) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Kasutada toodet vahetult pärast iga lüpsi, kaks või kolm korda päevas. Veenduda, et nisa oleks täielikult kaetud kolmveerandi ulatuses selle pikkusest. Täita sissekastmistops või pihustuspudel soovitud koguse tootega, kuid mitte kasutada rohkem vedelikku kui vaja. Ettenähtud kogus on 5 ml lehma kohta ühel töötlemiskorral. Nõutav kokkupuuteaeg on 5 minutit.

Enne kasutamist tuleb toode soojendada temperatuurini üle 20 °C.

Optimaalse nisade desinfitseerimise tagamiseks tuleks loomi hoida seismas vähemalt 5 minutit.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Kanda tuleb kemikaalikindlaid kaitseprille.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 9

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenolac SD | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | HCP Spray | Turupiirkond: EU |
| Lactospray | Turupiirkond: EU |
| Zitzentop | Turupiirkond: EU |
| Lactosilk | Turupiirkond: EU |
| Milchsäure Spray Bühning | Turupiirkond: EU |
| Lacto SP | Turupiirkond: EU |
| Stalosan Lac Spray | Turupiirkond: EU |
| MIROX Spray Lac | Turupiirkond: EU |
| Milchsäure Sprühe | Turupiirkond: EU |
| Lactocid Spray | Turupiirkond: EU |
| Milcho Spray | Turupiirkond: EU |
| GAHERLAC SPRAY | Turupiirkond: EU |
| Lactispray | Turupiirkond: EU |
| Lacticoop Spray | Turupiirkond: EU |
| Lactactiv Spray | Turupiirkond: EU |
| Laktotop Spray | Turupiirkond: EU |
| Superlac Spray | Turupiirkond: EU |
| Robolac | Turupiirkond: EU |
| MEPA Lac SD | Turupiirkond: EU |
| Eco Lac SD | Turupiirkond: EU |
| Lely Quaress Circum | Turupiirkond: EU |
| BluGard Spray | Turupiirkond: EU |
| Blu-Gard Spray | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0010 1-9 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 |

Kaubanduslik nimetus

Kenolac SD

Turupiirkond: EU

HCP Spray

Turupiirkond: EU

Lactospray

Turupiirkond: EU

Zitzentop

Turupiirkond: EU

Lactosilk

Turupiirkond: EU

Milchsäure Spray Bühning

Turupiirkond: EU

Lacto SP

Turupiirkond: EU

Stalosan Lac Spray

Turupiirkond: EU

MIROX Spray Lac

Turupiirkond: EU

Milchsäure Sprühe

Turupiirkond: EU

Lactocid Spray

Turupiirkond: EU

Milcho Spray

Turupiirkond: EU

GAHERLAC SPRAY

Turupiirkond: EU

Lactispray

Turupiirkond: EU

Lacticoop Spray

Turupiirkond: EU

Lactactiv Spray

Turupiirkond: EU

Laktotop Spray

Turupiirkond: EU

Superlac Spray

Turupiirkond: EU

Robolac

Turupiirkond: EU

MEPA Lac SD

Turupiirkond: EU

Eco Lac SD

Turupiirkond: EU

Lely Quaress Circum

Turupiirkond: EU

BluGard Spray

Turupiirkond: EU

Blu-Gard Spray

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0010 1-9

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

1,3

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

3,0

7.2.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenolac Forte SD | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0027740-0011 1-9 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 7,5 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 1,3 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 3,0 |

Kaubanduslik nimetus

Kenolac Forte SD

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0011 1-9

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

7,5

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

1,3

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

3,0

Toote omaduste metakokkuvõte 10

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 10 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 10 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 10: Kasutusvalmis lüpsijärgsed kastmisvedelikud pihustamiseks ja sissekastmiseks (TL3) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 10: Kasutusvalmis lüpsijärgsed kastmisvedelikud pihustamiseks ja sissekastmiseks (TL3)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-10 |
| --- | --- |

Number

1-10

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 10 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 10 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,05 | 0,05 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,05

0,05

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 10 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 10 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Tuleohtlik vedelik ja aur.
  Põhjustab raskeid silmakahjustusi.
  Sisaldab Sisaldab mentaan-3-ooni (CAS nr 14073-97-3). Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. – Mitte suitsetada.
  Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga.
  Tulekahju korral: Kustutamiseks kasutada pihustusvett, alkoholikindlat vahtu, kuivkemikaali või süsinikdioksiidi.
  Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida jahedas.
  Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.
  Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele. |

Ohulaused

Tuleohtlik vedelik ja aur.

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Sisaldab Sisaldab mentaan-3-ooni (CAS nr 14073-97-3). Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni.

Hoiatuslaused

Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. – Mitte suitsetada.

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

Tulekahju korral: Kustutamiseks kasutada pihustusvett, alkoholikindlat vahtu, kuivkemikaali või süsinikdioksiidi.

Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida jahedas.

Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 10 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 21.

Kasutus # 1 – nisade desinfitseerimine pärast lüpsmist pihustamise või sissekastmise teel

| Tooteliik | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Veterinaarvaldkond:
  kasutusvalmis pihus/kastmisvedelik nisade desinfitseerimiseks, pärast lüpsmist, ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine või sissekastmine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: Kasutusvalmis. Kokkupuuteaeg 5 minutit. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri.
  Lahjendus (%): –
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:
  kasutusvalmis (3,6 % piimhappega)
  Kokkupuuteaeg 5 minutit |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Veterinaarvaldkond:

kasutusvalmis pihus/kastmisvedelik nisade desinfitseerimiseks, pärast lüpsmist, ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine või sissekastmine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu: Kasutusvalmis. Kokkupuuteaeg 5 minutit. Toode peab enne kasutamist saavutama toatemperatuuri.

Lahjendus (%): –

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

kasutusvalmis (3,6 % piimhappega)

Kokkupuuteaeg 5 minutit

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kasutuskogused:

| — | 7,5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustuspudeliga |
| --- | --- |

—

7,5 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustuspudeliga

| — | 15 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustussüsteemiga |
| --- | --- |

—

15 ml lehma kohta ühel kasutuskorral kasutamisel pihustussüsteemiga

| — | 15 ml lehma kohta kasutamiseks robotiga pihustades |
| --- | --- |

—

15 ml lehma kohta kasutamiseks robotiga pihustades

| — | 2,5–5 ml lehma kohta kasutamiseks sissekastmise/vahustamisega |
| --- | --- |

—

2,5–5 ml lehma kohta kasutamiseks sissekastmise/vahustamisega

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 10 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 10 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 10 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 10 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 10 (10) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Kasutada toodet vahetult pärast iga lüpsi, kaks või kolm korda päevas. Veenduda, et nisa oleks täielikult kaetud kolmveerandi ulatuses selle pikkusest. Täita sissekastmistops või pihustuspudel soovitud koguse tootega, kuid mitte kasutada rohkem vedelikku kui vaja. Enne kasutamist tuleb toode soojendada temperatuurini üle 20 °C.

Optimaalse nisade desinfitseerimise tagamiseks tuleks loomi hoida seismas vähemalt 5 minutit.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Kanda tuleb kemikaalikindlaid kaitseprille.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga. Nahaärrituse ilmnemisel: pöörduda arsti poole.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 10

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenocool | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | PEZERK LI PLUS | Turupiirkond: EU |
| Milcho Dip | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0012 1-10 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 0,05 |

Kaubanduslik nimetus

Kenocool

Turupiirkond: EU

PEZERK LI PLUS

Turupiirkond: EU

Milcho Dip

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0012 1-10

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

0,05

Toote omaduste metakokkuvõte 11

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 11 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 11 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 11: Kontsentreeritud pindade ja seadmete desinfitseerimisvahendid (TL3 ja TL4) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 11: Kontsentreeritud pindade ja seadmete desinfitseerimisvahendid (TL3 ja TL4)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-11 |
| --- | --- |

Number

1-11

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)
  Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 11 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 11 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 24,0 | 24,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 12,0 | 12,0 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 5,0 | 5,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

24,0

24,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

12,0

12,0

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

5,0

5,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 11 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | SL – lahustuv kontsentraat |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

SL – lahustuv kontsentraat

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 11 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab nahaärritust.
  Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  Kanda kaitsekindaid.
  Kanda silmade/näokaitset.
  NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pesta rohke veega.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga.
  Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.
  Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele. |

Ohulaused

Põhjustab nahaärritust.

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

Kanda kaitsekindaid.

Kanda silmade/näokaitset.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: Pesta rohke veega.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 11 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 22.

Kasutus # 1 – kõvade pindade desinfitseerimine toiduaine- ja söödatööstuses

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Toiduaine- ja söödatööstus + Avalik ruum:
  Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine pihustamise või leotamise teel koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine või sukeldamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Pihustamine
  Sukeldamine (vann on ette nähtud kasutamiseks ainult üks kord) |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 100 ml/m2

  Lahjendus (%): 1 % või 3 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril:






  — | 3 % (0,72 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Toiduaine- ja söödatööstus + Avalik ruum:

Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine pihustamise või leotamise teel koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine või sukeldamine

Üksikasjalik kirjeldus:

Pihustamine

Sukeldamine (vann on ette nähtud kasutamiseks ainult üks kord)

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 100 ml/m2

Lahjendus (%): 1 % või 3 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu toatemperatuuril:

—

3 % (0,72 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit

| — | 1 % (0,24 % piimhappega) kokkupuuteajaga 15 minutit |
| --- | --- |

—

1 % (0,24 % piimhappega) kokkupuuteajaga 15 minutit

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 23.

Kasutus # 2 – seadmete desinfitseerimine leotamise teel toiduaine- ja söödatööstuses

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Siseruumides - Toiduaine- ja söödatööstus + Avalik ruum:
  Kõvade/mittepoorsete pindade (näiteks töötlemismasinate) desinfitseerimine pihustamise või leotamise teel ilma eelneva puhastamiseta |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine või sukeldamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 100 ml/m2

  Lahjendus (%): 8 % või 15 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +7 °C:






  — | Leotamine: 15 % (3,6 % piimhappega) kokkupuuteajaga 30 sekundit |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Siseruumides - Toiduaine- ja söödatööstus + Avalik ruum:

Kõvade/mittepoorsete pindade (näiteks töötlemismasinate) desinfitseerimine pihustamise või leotamise teel ilma eelneva puhastamiseta

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine või sukeldamine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 100 ml/m2

Lahjendus (%): 8 % või 15 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +7 °C:

—

Leotamine: 15 % (3,6 % piimhappega) kokkupuuteajaga 30 sekundit

| — | Pihustamine: 8 % (1,92 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit |
| --- | --- |

—

Pihustamine: 8 % (1,92 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 24.

Kasutus # 3 – kõvade pindade desinfitseerimine veterinaarhügieeniks

| Tooteliik | Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Veterinaarvaldkond:
  Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine pihustamise või leotamise teel koos eelneva puhastamisega |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Pihustamine või sukeldamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Pihustamine
  Sukeldamine (vann on ette nähtud kasutamiseks ainult üks kord) |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +10 °C: 4 % kokkupuuteajaga 30 minutit
  Lahjendus (%): 4 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +10 °C:
  4 % (0,96 % piimhappega) kokkupuuteajaga 30 minutit |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 03. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Veterinaarvaldkond:

Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine pihustamise või leotamise teel koos eelneva puhastamisega

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Pihustamine või sukeldamine

Üksikasjalik kirjeldus:

Pihustamine

Sukeldamine (vann on ette nähtud kasutamiseks ainult üks kord)

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +10 °C: 4 % kokkupuuteajaga 30 minutit

Lahjendus (%): 4 %

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu temperatuuril +10 °C:

4 % (0,96 % piimhappega) kokkupuuteajaga 30 minutit

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Desinfitseerimise ajal ei tohi loomapidamishoonetes loomi viibida. Toodet kasutatakse sigade, lehmade, kodulindude pidamise hoonetes desinfitseerimiseks. Enne desinfitseerimist puhastada pinnad põhjalikult puhastusvahendiga. Loputada puhta veega ja eemaldada liigne vesi.

Segamine ja laadimine: mahuti avatakse käsitsi ja tühjendatakse reservuaari või ühendatakse pumbaga, mis pumpab toote pihustusseadme reservuaari, mis seejärel täidetakse veega, et saavutada õige kasutuskontsentratsioon. Kanda toode peale pihustamise või sissekastmise teel. Kasutada nii palju lahust kui vaja, et pinnad kogu kokkupuuteaja jooksul märjad oleksid. Kogu kokkupuuteaja jooksul pole vaja pihustamist jätkata.

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 11 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 11 (11) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Desinfitseerimisprotseduurid pihustamise korral: Desinfitseeritavad pinnad peavad olema piisavalt märjad, et hoida neid optimaalseks desinfitseerimiseks ettenähtud kokkupuuteaja jooksul märjana. Toote etiketile lisatakse järgmine hoiatuslause: „Tagada, et pind saab täielikult märjaks.“

Tooted tuleb enne kasutamist joogivees lahjendada.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Segamise ja laadimise ajal tuleb kanda kaitsekindaid ja kaitseprille.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga. Nahaärrituse ilmnemisel: pöörduda arsti poole.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 11

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenosan Lactic | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | Lacto Des | Turupiirkond: EU |
| Bio Des 100 | Turupiirkond: EU |
| Bio Lac | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0013 1-11 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 24,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 12,0 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 5,0 |

Kaubanduslik nimetus

Kenosan Lactic

Turupiirkond: EU

Lacto Des

Turupiirkond: EU

Bio Des 100

Turupiirkond: EU

Bio Lac

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0013 1-11

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

24,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

12,0

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

5,0

Toote omaduste metakokkuvõte 12

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 12 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 12 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 12: Sisepindade desinfitseerimisvahendid CIP-ga tsirkulatsiooniga ja tsirkulatsioonita ning kastpesu |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 12: Sisepindade desinfitseerimisvahendid CIP-ga tsirkulatsiooniga ja tsirkulatsioonita ning kastpesu

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-12 |
| --- | --- |

Number

1-12

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 12 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 12 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 22,0 | 22,0 |
| C6-alküülglükosiid | Heksüül-D-glükosiid | Mittetoimeaine | 54549-24-5 | 259-217-6 | 2,4 | 2,4 |
| Metaansulfoonhape | Metaansulfoonhape | Mittetoimeaine | 75-75-2 | 200-898-6 | 0,0 | 10,5 |
| Väävelhape | Väävelhape | Mittetoimeaine | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,0 | 10,5 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

22,0

22,0

C6-alküülglükosiid

Heksüül-D-glükosiid

Mittetoimeaine

54549-24-5

259-217-6

2,4

2,4

Metaansulfoonhape

Metaansulfoonhape

Mittetoimeaine

75-75-2

200-898-6

0,0

10,5

Väävelhape

Väävelhape

Mittetoimeaine

7664-93-9

231-639-5

0,0

10,5

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 12 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | SL – lahustuv kontsentraat |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

SL – lahustuv kontsentraat

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 12 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.
  Võib söövitada metalle. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Hoida üksnes originaalpakendis.
  Auru mitte sisse hingata.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  Kanda kaitsekindaid.
  Kanda kaitserõivastust.
  Kanda silmade/näokaitset.
  ALLANEELAMISE KORRAL: Loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.
  NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.
  SISSEHINGAMISE KORRAL: Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga.
  Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.
  Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.
  Hoida lukustatult.
  Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.
  Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele. |

Ohulaused

Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.

Võib söövitada metalle.

Hoiatuslaused

Hoida üksnes originaalpakendis.

Auru mitte sisse hingata.

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

Kanda kaitsekindaid.

Kanda kaitserõivastust.

Kanda silmade/näokaitset.

ALLANEELAMISE KORRAL: Loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.

NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.

SISSEHINGAMISE KORRAL: Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.

Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.

Hoida lukustatult.

Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 12 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 25.

Kasutus # 1 – sisepindade desinfitseerimine CIP-ga koos tsirkulatsiooniga

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  toiduaine-/söödatööstus:
  Kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine CIP protseduuridega (koos tsirkulatsiooniga) |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: CIP protseduurid
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: temperatuuril +50 °C
  Lahjendus (%): 1 kuni 4 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  temperatuuril +50 °C
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:






  — | Koos eelneva puhastamisega: 2 % (0,44 % piimhappega) 2 min kokkupuuteajaga/1 % 30 min kokkupuuteajaga |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

toiduaine-/söödatööstus:

Kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine CIP protseduuridega (koos tsirkulatsiooniga)

Kasutusmeetod(id)

Meetod: CIP protseduurid

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: temperatuuril +50 °C

Lahjendus (%): 1 kuni 4 %

Kasutamise arv ja ajastus:

temperatuuril +50 °C

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

—

Koos eelneva puhastamisega: 2 % (0,44 % piimhappega) 2 min kokkupuuteajaga/1 % 30 min kokkupuuteajaga

| — | ilma eelneva puhastamiseta: 4 % (0,88 % piimhappega) 2 min kokkupuuteajaga või 1 % (0,22 % piimhape) 30 min kokkupuuteajaga |
| --- | --- |

—

ilma eelneva puhastamiseta: 4 % (0,88 % piimhappega) 2 min kokkupuuteajaga või 1 % (0,22 % piimhape) 30 min kokkupuuteajaga

| — | lüpsitingimustes: 2 % (0,44 % piimhappega) kokkupuuteajaga 15 minutit |
| --- | --- |

—

lüpsitingimustes: 2 % (0,44 % piimhappega) kokkupuuteajaga 15 minutit

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 26.

Kasutus # 2 – sisepindade desinfitseerimine CIP-ga ilma tsirkulatsioonita

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  toiduaine-/söödatööstus:
  Kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine CIP protseduuridega (ilma tsirkulatsioonita) |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: CIP protseduurid
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: temperatuuril +50 °C
  Lahjendus (%): 2 % või 4 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  temperatuuril +50 °C
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:






  — | Koos eelneva puhastamisega: 2 % (0,44 % piimhappega) kokkupuuteajaga kaks minutit |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

toiduaine-/söödatööstus:

Kõvade/mittepoorsete sisepindade desinfitseerimine CIP protseduuridega (ilma tsirkulatsioonita)

Kasutusmeetod(id)

Meetod: CIP protseduurid

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: temperatuuril +50 °C

Lahjendus (%): 2 % või 4 %

Kasutamise arv ja ajastus:

temperatuuril +50 °C

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

—

Koos eelneva puhastamisega: 2 % (0,44 % piimhappega) kokkupuuteajaga kaks minutit

| — | ilma eelneva puhastamiseta: 4 % (0,88 % piimhappega) 2 min kokkupuuteajaga või 2 % (0,44 % piimhape) 30 min kokkupuuteajaga |
| --- | --- |

—

ilma eelneva puhastamiseta: 4 % (0,88 % piimhappega) 2 min kokkupuuteajaga või 2 % (0,44 % piimhape) 30 min kokkupuuteajaga

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 27.

Kasutus # 3 – kastpesu

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: andmed puuduvad
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Siseruumides – toiduaine- ja söödatööstus
  kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine kastpesurites |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Kastpesu
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: temperatuuril +50 °C
  Lahjendus (%): 2 % või 4 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  temperatuuril +50 °C
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:






  — | koos eelneva puhastamisega: 2 % (0,44 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: andmed puuduvad

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Siseruumides – toiduaine- ja söödatööstus

kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine kastpesurites

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Kastpesu

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: temperatuuril +50 °C

Lahjendus (%): 2 % või 4 %

Kasutamise arv ja ajastus:

temperatuuril +50 °C

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

—

koos eelneva puhastamisega: 2 % (0,44 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit

| — | ilma eelneva puhastamiseta: 4 % (0,88 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit |
| --- | --- |

—

ilma eelneva puhastamiseta: 4 % (0,88 % piimhappega) kokkupuuteajaga 2 minutit

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 12 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 12 (12) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Tooted tuleb enne kasutamist joogivees lahjendada.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Segamise ja laadimise ajal tuleb kanda kaitsekindaid ja kaitseprille.

Kanda kaitseülikonda (täpsustab loaomanik tooteinfos).

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata. Helistada 112 arstiabi saamiseks. Kui sümptomeid ei esine võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 12

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Pho Cid L | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | Tornax 100 | Turupiirkond: EU |
| Tornax Des | Turupiirkond: EU |
| Lacto CIP | Turupiirkond: EU |
| Pho Cid Eco | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0014 1-12 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 22,0 |
| C6-alküülglükosiid | Heksüül-D-glükosiid | Mittetoimeaine | 54549-24-5 | 259-217-6 | 2,4 |
| Metaansulfoonhape | Metaansulfoonhape | Mittetoimeaine | 75-75-2 | 200-898-6 | 10,5 |

Kaubanduslik nimetus

Pho Cid L

Turupiirkond: EU

Tornax 100

Turupiirkond: EU

Tornax Des

Turupiirkond: EU

Lacto CIP

Turupiirkond: EU

Pho Cid Eco

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0014 1-12

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

22,0

C6-alküülglükosiid

Heksüül-D-glükosiid

Mittetoimeaine

54549-24-5

259-217-6

2,4

Metaansulfoonhape

Metaansulfoonhape

Mittetoimeaine

75-75-2

200-898-6

10,5

7.2.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Pho Cid LS | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0027740-0015 1-12 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 22,0 |
| C6-alküülglükosiid | Heksüül-D-glükosiid | Mittetoimeaine | 54549-24-5 | 259-217-6 | 2,4 |
| Väävelhape | Väävelhape | Mittetoimeaine | 7664-93-9 | 231-639-5 | 10,5 |

Kaubanduslik nimetus

Pho Cid LS

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0015 1-12

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

22,0

C6-alküülglükosiid

Heksüül-D-glükosiid

Mittetoimeaine

54549-24-5

259-217-6

2,4

Väävelhape

Väävelhape

Mittetoimeaine

7664-93-9

231-639-5

10,5

Toote omaduste metakokkuvõte 13

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 13 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 13 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 13: Kõvade pindade desinfitseerimisvahendid (TL4) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 13: Kõvade pindade desinfitseerimisvahendid (TL4)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-13 |
| --- | --- |

Number

1-13

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 13 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 13 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 11,0 | 11,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 4,5 | 4,5 |
| Metaansulfoonhape | Metaansulfoonhape | Mittetoimeaine | 75-75-2 | 200-898-6 | 10,5 | 19,5 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

11,0

11,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

4,5

4,5

Metaansulfoonhape

Metaansulfoonhape

Mittetoimeaine

75-75-2

200-898-6

10,5

19,5

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 13 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | SL – lahustuv kontsentraat |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

SL – lahustuv kontsentraat

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 13 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Võib söövitada metalle.
  Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Hoida üksnes originaalpakendis.
  Auru mitte sisse hingata.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käed.
  Kanda kaitsekindaid.
  Kanda kaitserõivastust.
  Kanda silmade/näokaitset.
  ALLANEELAMISE KORRAL: Loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.
  NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.
  SISSEHINGAMISE KORRAL: Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga.
  Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.
  Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.
  Hoida lukustatult.
  Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.
  Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele. |

Ohulaused

Võib söövitada metalle.

Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Hoida üksnes originaalpakendis.

Auru mitte sisse hingata.

Pärast käitlemist pesta hoolega käed.

Kanda kaitsekindaid.

Kanda kaitserõivastust.

Kanda silmade/näokaitset.

ALLANEELAMISE KORRAL: Loputada suud. MITTE kutsuda esile oksendamist.

NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: Võtta viivitamata seljast kõik saastunud rõivad. Loputada nahka veega.

SISSEHINGAMISE KORRAL: Toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.

Saastunud rõivad enne järgmist kasutamist pesta.

Hoida lukustatult.

Sisu kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

Mahuti kõrvaldada ohtlike või erijäätmete kogumispunkti vastavalt kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja/või rahvusvahelistele eeskirjadele.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 13 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 28.

Kasutus # 1 – kõvade pindade desinfitseerimine (PT4)

| Tooteliik | Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Toidu/söödaruumid
  Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine vahustamise teel |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Vahustamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: Toatemperatuuril 30 min kokkupuuteajaga Toime bakterite ja pärmseente vastu: - koos eelneva puhastamisega: 1 % - ilma eelneva puhastamiseta: 5 %
  Lahjendus (%): 1 või 5 %
  Kasutamise arv ja ajastus:
  toatemperatuuril 30 min kokkupuuteajaga
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:






  — | koos eelneva puhastamisega: 1 % (0,11 % piimhappega) |

Tooteliik

Tooteliik 04. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Toidu/söödaruumid

Kõvade/mittepoorsete pindade desinfitseerimine vahustamise teel

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Vahustamine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: Toatemperatuuril 30 min kokkupuuteajaga Toime bakterite ja pärmseente vastu: - koos eelneva puhastamisega: 1 % - ilma eelneva puhastamiseta: 5 %

Lahjendus (%): 1 või 5 %

Kasutamise arv ja ajastus:

toatemperatuuril 30 min kokkupuuteajaga

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

—

koos eelneva puhastamisega: 1 % (0,11 % piimhappega)

| — | ilma eelneva puhastamiseta: 5 % (0,55 % piimhappega) |
| --- | --- |

—

ilma eelneva puhastamiseta: 5 % (0,55 % piimhappega)

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1 L, 5 L, 10 L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

1 kg, 5 kg, 10 kg, 20 kg, 25 kg, 30 kg, 60 kg, 200 kg, 220 kg, 600 kg, 1 000  kg, 1 100  kg

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 13 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata meta SPC 13 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 13 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 13 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 13 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 13 (13) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Desinfitseeritavad pinnad peavad olema piisavalt märjad, et hoida neid optimaalseks desinfitseerimiseks ettenähtud kokkupuuteaja jooksul märjana.

Toote etiketile lisatakse järgmine hoiatuslause: „Tagada, et pind saab täielikult märjaks.“

Tooted tuleb enne kasutamist joogivees lahjendada.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Segamise ja laadimise ajal tuleb kanda kaitsekindaid ja kaitseprille.

Kanda kaitseülikonda (täpsustab loaomanik tooteinfos).

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

SISSEHINGAMISE KORRAL: toimetada isik värske õhu kätte ja hoida asendis, mis võimaldab kergesti hingata. Helistada 112 arstiabi saamiseks. Kui sümptomeid ei esine võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 13

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Tornax L | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| | Lacto Cid | Turupiirkond: EU |
| Loa number | EU-0027740-0016 1-13 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 11,0 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 4,5 |
| Metaansulfoonhape | Metaansulfoonhape | Mittetoimeaine | 75-75-2 | 200-898-6 | 10,5 |

Kaubanduslik nimetus

Tornax L

Turupiirkond: EU

Lacto Cid

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0016 1-13

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

11,0

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

4,5

Metaansulfoonhape

Metaansulfoonhape

Mittetoimeaine

75-75-2

200-898-6

10,5

Toote omaduste metakokkuvõte 14

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 14 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 14 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 14: Kasutusvalmis hügieeniline kätedesinfitseerimisvahend (TL1) |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 14: Kasutusvalmis hügieeniline kätedesinfitseerimisvahend (TL1)

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1-14 |
| --- | --- |

Number

1-14

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 14 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 14 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 2,0 | 2,0 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 | 4,0 |
| Butüüldiglükool | 2-(2-butoksüetoksü)etanool | Mittetoimeaine | 112-34-5 | 203-961-6 | 10,0 | 10,0 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

2,0

2,0

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

4,0

4,0

Butüüldiglükool

2-(2-butoksüetoksü)etanool

Mittetoimeaine

112-34-5

203-961-6

10,0

10,0

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 14 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL – muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL – muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 14 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Põhjustab raskeid silmakahjustusi. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Kanda silmade/näokaitset.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Võtta viivitamata ühendust arstiga. |

Ohulaused

Põhjustab raskeid silmakahjustusi.

Hoiatuslaused

Kanda silmade/näokaitset.

SILMA SATTUMISE KORRAL: Loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Võtta viivitamata ühendust arstiga.

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 14 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 29.

Kasutus # 1 – hügieeniline kätedesinfitseerimisvahend kutsealaseks kasutamiseks (TL1)

| Tooteliik | Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Ei ole asjakohane |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: Andmed puuduvad
  Teaduslik nimetus: Pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: Andmed puuduvad |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  toiduaine-/söödatööstus;
  Avalik ruum; Köögid Hügieeniline kätedesinfitseerimisvahend, nähtavalt puhastele kätele |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Käte hõõrumine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  / |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 6 ml toodet
  Lahjendus (%):–
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Toime bakterite ja pärmseente vastu:
  kasutusvalmis (3,6 % piimhappega)
  6 ml (see on 3 vajutust mõlema käe jaoks koos)
  Kokkupuuteaeg 1 minut |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 50 mL, 75 mL, 100 mL, 150 mL, 500 mL, 1L, 5L, 10L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L
  HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen) |

Tooteliik

Tooteliik 01. Inimeste hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Ei ole asjakohane

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Teaduslik nimetus: Pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: Andmed puuduvad

Kasutuskoht

Sisetingimustes

toiduaine-/söödatööstus;

Avalik ruum; Köögid Hügieeniline kätedesinfitseerimisvahend, nähtavalt puhastele kätele

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Käte hõõrumine

Üksikasjalik kirjeldus:

/

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 6 ml toodet

Lahjendus (%):–

Kasutamise arv ja ajastus:

Toime bakterite ja pärmseente vastu:

kasutusvalmis (3,6 % piimhappega)

6 ml (see on 3 vajutust mõlema käe jaoks koos)

Kokkupuuteaeg 1 minut

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

50 mL, 75 mL, 100 mL, 150 mL, 500 mL, 1L, 5L, 10L, 20 L, 25 L, 30 L, 60 L, 200 L, 220 L, 600 L, 1 000 L, 1 100 L

HDPE (Kõrge tihedusega polüetüleen)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata meta SPC 14 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

/

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata meta SPC 14 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata meta SPC 14 üldiseid kasutamisjuhiseid.

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata meta SPC 14 üldiseid kasutamisjuhiseid.

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 14 (14) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Kasutada 6 ml lahjendamata toodet. Nõutav kokkupuuteaeg on 1 minut. Pärast desinfitseerimist loputada hoolikalt.

Ainult kutsealaseks kasutamiseks

5.2.   Riskivähendamismeetmed

/

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

NAHALE SATTUMISE KORRAL: viivitamata pesta nahka rohke veega. Seejärel võtta seljast kõik saastunud rõivad ja pesta enne korduskasutust. Jätkata naha pesemist veega 15 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

SILMA SATTUMISE KORRAL: viivitamata loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel 5 minutit. Viivitamata helistada 112 arstiabi saamiseks.

ALLANEELAMISE KORRAL: viivitamata loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Helistada 112 arstiabi saamiseks.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Pakend ja sisu tuleb kõrvaldada ohtlike jäätmetena jäätmete valdaja täielikul vastutusel. Mitte visata jäätmeid kanalisatsiooni ja veekogudesse. Kõrvaldada ohutul viisil vastavalt kohalikele/riiklikele eeskirjadele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Hoida ainult originaalpakendis jahedas, hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti suletuna, kui toodet ei kasutata.

Toodete säilivusaeg on 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

/

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 14

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Kenosan Hand Rub | Turupiirkond: EU |
| --- | --- | --- |
| Loa number | EU-0027740-0017 1-14 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| L-(+)-piimhape | | Toimeaine | 79-33-4 | 201-196-2 | 3,6 |
| Naatriumlaurüülsulfaat | Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad | Mittetoimeaine | 85586-07-8 | 287-809-4 | 2,0 |
| Isopropanool | Propaan-2-ool | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 4,0 |
| Butüüldiglükool | 2-(2-butoksüetoksü)etanool | Mittetoimeaine | 112-34-5 | 203-961-6 | 10,0 |

Kaubanduslik nimetus

Kenosan Hand Rub

Turupiirkond: EU

Loa number

EU-0027740-0017 1-14

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

L-(+)-piimhape

Toimeaine

79-33-4

201-196-2

3,6

Naatriumlaurüülsulfaat

Väävelhape, mono-C12-14-alküülestrid, naatriumisoolad

Mittetoimeaine

85586-07-8

287-809-4

2,0

Isopropanool

Propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

4,0

Butüüldiglükool

2-(2-butoksüetoksü)etanool

Mittetoimeaine

112-34-5

203-961-6

10,0

---

(1)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 1 iga lubatud kasutuse puhul.

(2)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 2 iga lubatud kasutuse puhul.

(3)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 3 iga lubatud kasutuse puhul.

(4)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 4 iga lubatud kasutuse puhul.

(5)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 5 iga lubatud kasutuse puhul.

(6)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 6 iga lubatud kasutuse puhul.

(7)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 7 iga lubatud kasutuse puhul.

(8)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 8 iga lubatud kasutuse puhul.

(9)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 9 iga lubatud kasutuse puhul.

(10)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 10 iga lubatud kasutuse puhul.

(11)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 11 iga lubatud kasutuse puhul.

(12)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 12 iga lubatud kasutuse puhul.

(13)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 13 iga lubatud kasutuse puhul.

(14)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 14 iga lubatud kasutuse puhul.

---

| 12.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/78

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/1392,

11. august 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 12

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja tõlgendused.

| (2) | 7. mail 2021 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 12 „Tulumaks“ muudatused. Muudatustega selgitatakse, kuidas ettevõtted peavad kajastama edasilükkunud tulumaksu sellistelt tehingutelt nagu rendid ja sulgemiskohustused, ning nende eesmärk on vähendada erisusi rentidest ja sulgemiskohustustest tulenevate edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustiste aruandluses. |
| --- | --- |

(2)

7. mail 2021 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 12 „Tulumaks“ muudatused. Muudatustega selgitatakse, kuidas ettevõtted peavad kajastama edasilükkunud tulumaksu sellistelt tehingutelt nagu rendid ja sulgemiskohustused, ning nende eesmärk on vähendada erisusi rentidest ja sulgemiskohustustest tulenevate edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustiste aruandluses.

| (3) | Tulenevalt standardi IAS 12 („Tulumaks“) muudatustest muudeti ka rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt“, et tagada nimetatud standardite kooskõla. |
| --- | --- |

(3)

Tulenevalt standardi IAS 12 („Tulumaks“) muudatustest muudeti ka rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt“, et tagada nimetatud standardite kooskõla.

| (4) | Olles konsulteerinud Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga, leiab komisjon, et IAS 12 „Tulumaks“ muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Olles konsulteerinud Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga, leiab komisjon, et IAS 12 „Tulumaks“ muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (5) | Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 12 „Tulumaks“ muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

1)

rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 12 „Tulumaks“ muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| 2) | rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt“ muudetakse vastavalt standardi IAS 12 „Tulumaks“ muudatustele, mis on esitatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

2)

rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt“ muudetakse vastavalt standardi IAS 12 „Tulumaks“ muudatustele, mis on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates 1. jaanuaril 2023 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

Edasilükkunud tulumaks, mis on seotud ühest tehingust tulenevate varade ja kohustistega

IAS 12 muudatused

IAS 12 „Tulumaks“ muudatused

Muudetakse paragrahve 15, 22 ja 24. Lisatakse paragrahvid 22A ja 98J–98L.

EDASILÜKKUNUD TULUMAKSU KOHUSTISTE JA VARADE KAJASTAMINE

Maksustatavad ajutised erinevused

| 15. | Edasilükkunud tulumaksu kohustisi kajastatakse kõigi maksustatavate ajutiste erinevuste kohta, välja arvatud juhtudel, mil edasilükkunud tulumaksu kohustis tekib:







  a) | firmaväärtuse esmasest kajastamisest või |
| --- | --- | --- |

15.

a)

firmaväärtuse esmasest kajastamisest või

| b) | vara või kohustise esmasel kajastamisel tehingu puhul, mis:







  i) | ei ole äriühendus, |
| --- | --- | --- |

b)

vara või kohustise esmasel kajastamisel tehingu puhul, mis:

i)

ei ole äriühendus,

| ii) | ega mõjuta tehingu toimumise ajal ei arvestuslikku ega ka maksustatavat kasumit (maksukahjumit) ning |
| --- | --- |

ii)

ega mõjuta tehingu toimumise ajal ei arvestuslikku ega ka maksustatavat kasumit (maksukahjumit) ning

| iii) | ei põhjusta tehingu toimumise ajal võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi. |
| --- | --- |

iii)

ei põhjusta tehingu toimumise ajal võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi.

...

Vara või kohustise esmane kajastamine

| 22. | Ajutine erinevus võib tekkida vara või kohustise esmasel arvele võtmisel, näiteks kui kogu vara soetusmaksumus või osa sellest ei ole maksustamise eesmärgil mahaarvatav. Sellise ajutise erinevuse arvestusmeetod sõltub vara või kohustise esmase kajastamiseni viinud tehingu olemusest:






  a) | äriühenduse korral kajastab üksus kõik edasilükkunud tulumaksu kohustised või varad ning see mõjutab firmaväärtuse summat või soodusostu tulu, mida ta kajastab (vt paragrahv 19); |
| --- | --- | --- |

22.

a)

äriühenduse korral kajastab üksus kõik edasilükkunud tulumaksu kohustised või varad ning see mõjutab firmaväärtuse summat või soodusostu tulu, mida ta kajastab (vt paragrahv 19);

| b) | kui tehing mõjutab kas arvestuslikku või maksustatavat kasumit või põhjustab võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi, kajastab üksus kõik edasilükkunud tulumaksu kohustised või varad ning nendest tuleneva edasilükkunud tulumaksu kulu või tulu kasumis või kahjumis (vt paragrahv 59); |
| --- | --- |

b)

kui tehing mõjutab kas arvestuslikku või maksustatavat kasumit või põhjustab võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi, kajastab üksus kõik edasilükkunud tulumaksu kohustised või varad ning nendest tuleneva edasilükkunud tulumaksu kulu või tulu kasumis või kahjumis (vt paragrahv 59);

| c) | kui tehing ei ole äriühendus, ei mõjuta ei arvestuslikku ega maksustatavat kasumit ega põhjusta võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi, kajastaks üksus, kui ei ole tegemist paragrahvides 15 ja 24 sätestatud eranditega, tehingust tuleneva edasilükkunud tulumaksu kohustise või vara ning korrigeeriks vara või kohustise bilansilist jääkmaksumust sama summa võrra. Sellised korrigeerimised muudaksid finantsaruanded aga vähem läbipaistvaks. Seetõttu ei lubata käesoleva standardiga üksusel kajastada tulemuseks olevat edasi lükkunud tulumaksu kohustist või vara ei esmasel kajastamisel ega ka hiljem (vt allpool esitatud näide). Lisaks eelnevale ei kajasta üksus vara amortiseerimise käigus sellest tulenevaid kajastamata edasi lükkunud tulumaksu kohustise või vara muutusi. |
| --- | --- |

c)

kui tehing ei ole äriühendus, ei mõjuta ei arvestuslikku ega maksustatavat kasumit ega põhjusta võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi, kajastaks üksus, kui ei ole tegemist paragrahvides 15 ja 24 sätestatud eranditega, tehingust tuleneva edasilükkunud tulumaksu kohustise või vara ning korrigeeriks vara või kohustise bilansilist jääkmaksumust sama summa võrra. Sellised korrigeerimised muudaksid finantsaruanded aga vähem läbipaistvaks. Seetõttu ei lubata käesoleva standardiga üksusel kajastada tulemuseks olevat edasi lükkunud tulumaksu kohustist või vara ei esmasel kajastamisel ega ka hiljem (vt allpool esitatud näide). Lisaks eelnevale ei kajasta üksus vara amortiseerimise käigus sellest tulenevaid kajastamata edasi lükkunud tulumaksu kohustise või vara muutusi.

...

| 22A | Tehing, mis ei ole äriühendus, võib viia vara ja kohustise esmase kajastamiseni ning tehingu toimumise ajal ei mõjuta see ei arvestuslikku ega maksustatavat kasumit. Näiteks rendiperioodi alguskuupäeval kajastab rentnik rendikohustist ja vastavat summat tavaliselt osana kasutamisõiguse esemeks oleva vara soetusmaksumusest. Olenevalt kohaldatavast maksuõigusest võivad sellises tehingus vara ja kohustise esmasel kajastamisel tekkida võrdsed maksustatavad ja mahaarvatavad ajutised erinevused. Selliste ajutiste erinevuste suhtes ei kohaldata paragrahvides 15 ja 24 sätestatud erandit ning üksus kajastab kõik nendest tulenevad edasilükkunud tulumaksu kohustised ja varad.
  ... |
| --- | --- |

22A

...

Mahaarvatavad ajutised erinevused

| 24. | Edasilükkunud tulumaksu vara kajastatakse kõikide mahaarvatavate ajutiste erinevuste puhul ulatuses, mis vastab tulevikus tõenäoliselt teenitavale maksustatavale kasumile, mille suhtes saab seda mahaarvatavat ajutist erinevust kasutada, välja arvatud juhul, kui edasilükkunud tulumaksu vara tekib vara või kohustise esmasest kajastamisest tehingus, mis:







  a) | ei ole äriühendus, |
| --- | --- | --- |

24.

a)

ei ole äriühendus,

| b) | ei mõjuta tehingu toimumise ajal ei arvestuslikku ega ka maksustatavat kasumit (maksukahjumit) ning |
| --- | --- |

b)

ei mõjuta tehingu toimumise ajal ei arvestuslikku ega ka maksustatavat kasumit (maksukahjumit) ning

| c) | ei põhjusta tehingu toimumise ajal võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi. |
| --- | --- |

c)

ei põhjusta tehingu toimumise ajal võrdseid maksustatavaid ja mahaarvatavaid ajutisi erinevusi.

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 98J | Muudatusega „Edasilükkunud tulumaks, mis on seotud ühest tehingust tulenevate varade ja kohustistega“ (välja antud 2021. aasta mais) muudeti paragrahve 15, 22 ja 24 ning lisati paragrahv 22A. Üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2023 või pärast seda algavate aruandeperioodide suhtes vastavalt paragrahvidele 98K–98L. Varasem rakendamine on lubatud. Kui üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

98J

| 98K | Üksus rakendab muudatust „Edasilükkunud tulumaks, mis on seotud ühest tehingust tulenevate varade ja kohustistega“ selliste tehingute suhtes, mis toimuvad varaseima esitatud võrdlusperioodi alguses või hiljem. |
| --- | --- |

98K

| 98L | Muudatust „Edasilükkunud tulumaks, mis on seotud ühest tehingust tulenevate varade ja kohustistega“ rakendav üksus peab varaseima esitatud võrdlusperioodi alguses samuti






  a) | kajastama edasilükkunud tulumaksu vara ulatuses, mis vastab tulevikus tõenäoliselt teenitavale maksustatavale kasumile, mille suhtes saab seda mahaarvatavat ajutist erinevust kasutada, ja edasilükkunud tulumaksu kohustise kõigi mahaarvatavate ja maksustatavate ajutiste erinevuste puhul, mis on seotud:






  i) | kasutamisõiguse esemeks olev vara ja rendikohustistega ning |
| --- | --- | --- | --- |

98L

a)

kajastama edasilükkunud tulumaksu vara ulatuses, mis vastab tulevikus tõenäoliselt teenitavale maksustatavale kasumile, mille suhtes saab seda mahaarvatavat ajutist erinevust kasutada, ja edasilükkunud tulumaksu kohustise kõigi mahaarvatavate ja maksustatavate ajutiste erinevuste puhul, mis on seotud:

i)

kasutamisõiguse esemeks olev vara ja rendikohustistega ning

| ii) | b) eemaldamis-, taastamis- ja sarnaste kohustistega ning vastavate summadega, mis on kajastatud seotud vara soetusmaksumuse osana, ning |
| --- | --- |

ii)

b) eemaldamis-, taastamis- ja sarnaste kohustistega ning vastavate summadega, mis on kajastatud seotud vara soetusmaksumuse osana, ning

| b) | kajastama muudatuste esmasest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõju jaotamata kasumi (või vajaduse korral omakapitali mõne muu komponendi) algsaldo korrigeerimisena selle kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

b)

kajastama muudatuste esmasest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõju jaotamata kasumi (või vajaduse korral omakapitali mõne muu komponendi) algsaldo korrigeerimisena selle kuupäeva seisuga.

Rahvusvahelise finantsaruandluse standardi IFRS 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt“ muudatused

Lisatakse paragrahv 39AH. Lisas B muudetakse paragrahvi B1 ning lisatakse paragrahv B14 ja selle pealkiri.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 39AH | Muudatusega „Edasilükkunud tulumaks, mis on seotud ühest tehingust tulenevate varade ja kohustistega“ (anti välja 2021. aasta mais) muudeti paragrahvi B1 ja lisati paragrahv B14. Üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2023 või pärast seda algavate aruandeperioodide suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

39AH

...

---

Lisa B

Teiste IFRSide tagasiulatuva rakendamise erandid

Käesolev lisa on IFRSi lahutamatu osa

| B1 | Üksus rakendab järgmisi erandeid:
  ...






  g) | valitsuse laenud (paragrahvid B10–B12); |
| --- | --- | --- |

B1

...

g)

valitsuse laenud (paragrahvid B10–B12);

| h) | kindlustuslepingud (paragrahv B13), ning |
| --- | --- |

h)

kindlustuslepingud (paragrahv B13), ning

| i) | rendi ning eemaldamis-, taastamis- ja sarnaste kohustistega seotud edasilükkunud tulumaks (paragrahv B14). |
| --- | --- |

i)

rendi ning eemaldamis-, taastamis- ja sarnaste kohustistega seotud edasilükkunud tulumaks (paragrahv B14).

...

RENDI NING EEMALDAMIS-, TAASTAMIS- JA SARNASTE KOHUSTISTEGA SEOTUD EDASILÜKKUNUD TULUMAKS

| B14 | IAS 12 „Tulumaks“ paragrahvidega 15 ja 24 vabastatakse üksus teatud asjaoludel edasilükkunud tulumaksu vara või kohustise kajastamisest. Hoolimata sellest erandist peab esmakordne kasutuselevõtja kajastama IFRSidele ülemineku kuupäeval edasilükkunud tulumaksu vara ulatuses, mis vastab tulevikus tõenäoliselt teenitavale maksustatavale kasumile, mille suhtes saab seda mahaarvatavat ajutist erinevust kasutada, ja edasilükkunud tulumaksu kohustise kõigi mahaarvatavate ja maksustatavate ajutiste erinevuste puhul, mis on seotud:






  a) | kasutamisõiguse esemeks olev vara ja rendikohustistega ning |
| --- | --- | --- |

B14

a)

kasutamisõiguse esemeks olev vara ja rendikohustistega ning

| b) | eemaldamis-, taastamis- ja sarnaste kohustistega ning vastavate summadega, mis on kajastatud seotud vara soetusmaksumuse osana. |
| --- | --- |

b)

eemaldamis-, taastamis- ja sarnaste kohustistega ning vastavate summadega, mis on kajastatud seotud vara soetusmaksumuse osana.

---

| 12.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/83 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/83

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/1393,

11. august 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses delta-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) piirnormidega kanepiseemnetes ja nendest valmistatud toodetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes.

| (2) | Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) teaduskomisjon võttis 2015. aastal vastu teadusliku arvamuse piimas ja muus loomses toidus esineva tetrahüdrokannabinooliga (THC) seotud riskide kohta rahvatervisele (3). THC ehk täpsemalt delta-9-tetrahüdrokannabinool (Δ9-THC) on kanepitaimes Cannabis sativa leiduv kõige olulisem koostisaine. Toiduohutusamet kehtestas akuutse standarddoosi 1 μg Δ9-THC kehamassi kg kohta. |
| --- | --- |

(2)

Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) teaduskomisjon võttis 2015. aastal vastu teadusliku arvamuse piimas ja muus loomses toidus esineva tetrahüdrokannabinooliga (THC) seotud riskide kohta rahvatervisele (3). THC ehk täpsemalt delta-9-tetrahüdrokannabinool (Δ9-THC) on kanepitaimes Cannabis sativa leiduv kõige olulisem koostisaine. Toiduohutusamet kehtestas akuutse standarddoosi 1 μg Δ9-THC kehamassi kg kohta.

| (3) | Selleks et saada rohkem andmeid tetrahüdrokannabinooli ja muude asjakohaste mittepsühhoaktiivsete lähteainete esinemise kohta kanepist saadud toitudes ja kanepit või kanepist saadud koostisaineid sisaldavates toiduainetes, võeti vastu komisjoni soovitus (EL) 2016/2115 (4). |
| --- | --- |

(3)

Selleks et saada rohkem andmeid tetrahüdrokannabinooli ja muude asjakohaste mittepsühhoaktiivsete lähteainete esinemise kohta kanepist saadud toitudes ja kanepit või kanepist saadud koostisaineid sisaldavates toiduainetes, võeti vastu komisjoni soovitus (EL) 2016/2115 (4).

| (4) | 7. jaanuaril 2020 avaldas toiduohutusamet teadusliku aruande, milles hinnati inimeste lühiajalist kokkupuudet Δ9-THCga, (5) võttes arvesse soovituse (EL) 2016/2115 alusel saadud andmeid selle aine esinemise kohta. Teatavates lühiajaliste kokkupuudete hinnangutes märgiti akuutse standarddoosi (1 μg kehamassi kg kohta) ületamist. Kuigi liidus on eeldatud, et kokkupuutehinnangutes hinnatakse lühiajalist kokkupuudet Δ9-THCga suuremaks kui see on, võib Δ9-THCga kokkupuute praegune tase siiski põhjustada terviseprobleeme. |
| --- | --- |

(4)

7. jaanuaril 2020 avaldas toiduohutusamet teadusliku aruande, milles hinnati inimeste lühiajalist kokkupuudet Δ9-THCga, (5) võttes arvesse soovituse (EL) 2016/2115 alusel saadud andmeid selle aine esinemise kohta. Teatavates lühiajaliste kokkupuudete hinnangutes märgiti akuutse standarddoosi (1 μg kehamassi kg kohta) ületamist. Kuigi liidus on eeldatud, et kokkupuutehinnangutes hinnatakse lühiajalist kokkupuudet Δ9-THCga suuremaks kui see on, võib Δ9-THCga kokkupuute praegune tase siiski põhjustada terviseprobleeme.

| (5) | Seepärast tuleks rahvatervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks kehtestada piirnormid kanepiseemnetele ja kanepiseemnetest saadud toodetele. Kuna delta-9-tetrahüdrokannabinoolhapet (Δ9-THCA) saab töötlemise käigus muuta Δ9-THCks, tuleks kehtestada piirnormid Δ9-THC ja Δ9-THCA summale, mida väljendatakse Δ9-THC ekvivalentides. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rahvatervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks kehtestada piirnormid kanepiseemnetele ja kanepiseemnetest saadud toodetele. Kuna delta-9-tetrahüdrokannabinoolhapet (Δ9-THCA) saab töötlemise käigus muuta Δ9-THCks, tuleks kehtestada piirnormid Δ9-THC ja Δ9-THCA summale, mida väljendatakse Δ9-THC ekvivalentides.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta.

| (7) | Selleks et ettevõtjad saaksid valmistuda käesoleva määrusega kehtestatavate uute eeskirjade järgimiseks, on asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik piirnormide kohaldamiseni. Samuti on asjakohane ette näha üleminekuperiood toiduainete jaoks, mis on seaduslikult turule viidud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et ettevõtjad saaksid valmistuda käesoleva määrusega kehtestatavate uute eeskirjade järgimiseks, on asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik piirnormide kohaldamiseni. Samuti on asjakohane ette näha üleminekuperiood toiduainete jaoks, mis on seaduslikult turule viidud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Lisas loetletud toiduained, mis on seaduslikult turule viidud enne 1. jaanuari 2023, võivad jääda turule kuni minimaalse säilimisaja või tarvitamise tähtaja lõpuni.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

2

(3)  European Food Safety Authority (EFSA) Journal 2015;13(6):4141

3

(4)  Komisjoni 1. detsembri 2016. aasta soovitus (EL) 2016/2115 delta-9-tetrahüdrokannabinooli, selle eellasainete ja muude kannabinoidide toidus esinemise seire kohta (ELT L 327, 2.12.2016, lk 103).

4

(5)  EFSA (European Food Safety Authority), Arcella D, Cascio C ja Mackay K, 2020. Acute human exposure assessment to tetrahydrocannabinol (Δ9-THC) (Hinnang inimeste akuutse kokkupuute kohta delta-9-tetrahüdrokannabinooliga (Δ9-THC)). EFSA Journal 2020;18(1):5953, 41 lk https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5953

5

9

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 8. jakku lisatakse kirje 8.6:

| Toode | Piirnormid (mg/kg) |
| --- | --- |
| „8.6. | Delta-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ekvivalendid
   (*1) | |
| 8.6.1. | Kanepiseemned | 3,0 |
| 8.6.2. | Jahvatatud kanepiseemned, (osaliselt) rasvatustatud kanepiseemned ja muud kanepiseemnetest saadud/töödeldud tooted  (*2), välja arvatud punktis 8.6.3 osutatud tooted. | 3,0 |
| 8.6.3. | Kanepiseemneõli | 7,5 |

Toode

Piirnormid (mg/kg)

„8.6.

Delta-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ekvivalendid
   (*1)

8.6.1.

Kanepiseemned

3,0

8.6.2.

Jahvatatud kanepiseemned, (osaliselt) rasvatustatud kanepiseemned ja muud kanepiseemnetest saadud/töödeldud tooted  (*2), välja arvatud punktis 8.6.3 osutatud tooted.

3,0

8.6.3.

Kanepiseemneõli

7,5

---

(*1)  Piirnorm on delta-9-tetrahüdrokannabinooli (Δ9-THC) ja delta-9-tetrahüdrokannabinoolhappe (Δ9-THCA) summa, mida väljendatakse delta-9-tetrahüdrokannabinoolina (Δ9-THC). Δ9-THCA sisaldusele kohaldatakse koefitsienti 0,877 ning sellele vastav piirnorm saadakse järgmise valemiga: Δ9-THC + 0,877 × Δ9-THCA (juhul kui Δ9-THC ja Δ9-THCA on eraldi kindlaks määratud ja arvuliselt väljendatud).

*1

9

9

9

9

9

9

9

9

(*2)  Kanepiseemnetest saadud/töödeldud tooted on tooted, mis on saadud/töödeldud üksnes kanepiseemnetest.“

*2

---

| 12.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/86 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/86

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1394,

11. august 2022,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida on laiendatud Korea Vabariigist ja Taiwanist lähetatud räni impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Korea Vabariigist või Taiwanist pärinevana või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Praegu kehtib Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1077 (2) pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (3) artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist (edaspidi „eelmine läbivaatamisega seotud uurimine“). Kehtivad meetmed on tollimaksud vahemikus 16,3–16,8 % imporditud kauba väärtusest. |
| --- | --- |

(1)

Praegu kehtib Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1077 (2) pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (3) artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist (edaspidi „eelmine läbivaatamisega seotud uurimine“). Kehtivad meetmed on tollimaksud vahemikus 16,3–16,8 % imporditud kauba väärtusest.

2

3

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (4) laiendati meetmeid Korea Vabariigist lähetatud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 42/2007 (4) laiendati meetmeid Korea Vabariigist lähetatud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte.

4

| (3) | Peale selle laiendati meetmeid nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 311/2013 (5) Taiwanist lähetatud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taiwanist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(3)

Peale selle laiendati meetmeid nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 311/2013 (5) Taiwanist lähetatud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taiwanist pärinevana või mitte.

5

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (4) | Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate (6) avaldamist sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(4)

Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate (6) avaldamist sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

6

| (5) | Läbivaatamistaotluse esitas 30. märtsil 2021 kõiki kolme liidu tootjat esindav ühendus Euroalliages (edaspidi „taotluse esitaja“), kelle arvele langeb seega üle 25 % liidu räni kogutoodangust alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharu kahju jätkumise. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamistaotluse esitas 30. märtsil 2021 kõiki kolme liidu tootjat esindav ühendus Euroalliages (edaspidi „taotluse esitaja“), kelle arvele langeb seega üle 25 % liidu räni kogutoodangust alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharu kahju jätkumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 2. juulil 2021 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit räni liitu suunatud impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate (7) (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 2. juulil 2021 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit räni liitu suunatud impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate (7) (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas.

7

Euroopa Liidu Teatajas

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest kolme liidu tootjat, kes esindavad 100 % liidu tootmisharust, teadaolevaid Hiina tootjaid ja asjaomase riigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest kolme liidu tootjat, kes esindavad 100 % liidu tootmisharust, teadaolevaid Hiina tootjaid ja asjaomase riigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi ning kutsus neid osalema.

| (9) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.6.   Algatamise kohta esitatud märkused

Algatamise kohta esitatud märkused

| (10) | Seoses aegumise läbivaatamise algatamisega saadi märkused Eusmetilt. |
| --- | --- |

(10)

Seoses aegumise läbivaatamise algatamisega saadi märkused Eusmetilt.

| (11) | Eusmet väitis, et mittekonfidentsiaalne läbivaatamistaotlus ei vasta alusmääruse artikli 19 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(11)

Eusmet väitis, et mittekonfidentsiaalne läbivaatamistaotlus ei vasta alusmääruse artikli 19 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele.

| (12) | See väide lükati tagasi. Pärast Eusmeti asjakohaseid märkusi esitas taotluse esitaja lisateavet, et veelgi lihtsustada taotluses esitatud faktide mõistmist. See lisateave lisati huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse, mis võimaldas Eusmetil vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust vajalikul määral aru saada. |
| --- | --- |

(12)

See väide lükati tagasi. Pärast Eusmeti asjakohaseid märkusi esitas taotluse esitaja lisateavet, et veelgi lihtsustada taotluses esitatud faktide mõistmist. See lisateave lisati huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse, mis võimaldas Eusmetil vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust vajalikul määral aru saada.

| (13) | Seetõttu leidis komisjon, et taotluse mittekonfidentsiaalses versioonis esitatud teave on piisavalt üksikasjalik, et huvitatud isikud saaksid kasutada oma kaitseõigusi kogu menetluse vältel. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu leidis komisjon, et taotluse mittekonfidentsiaalses versioonis esitatud teave on piisavalt üksikasjalik, et huvitatud isikud saaksid kasutada oma kaitseõigusi kogu menetluse vältel.

| (14) | Oma märkustes menetluse algatamise kohta palus Eusmet, et komisjon avalikustaks avalikustamise etapis teabe normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootmistegurite koguste kohta; samuti peaks komisjon avalikustama läbivaatamistaotluses osutatud AlloyConsulti aruande. |
| --- | --- |

(14)

Oma märkustes menetluse algatamise kohta palus Eusmet, et komisjon avalikustaks avalikustamise etapis teabe normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootmistegurite koguste kohta; samuti peaks komisjon avalikustama läbivaatamistaotluses osutatud AlloyConsulti aruande.

| (15) | Eusmet kordas neid kahte taotlust oma märkustes pärast järelduste avalikustamist. Nagu on märgitud põhjendustes 178–181 ja 191, lükati mõlemad väited tagasi. |
| --- | --- |

(15)

Eusmet kordas neid kahte taotlust oma märkustes pärast järelduste avalikustamist. Nagu on märgitud põhjendustes 178–181 ja 191, lükati mõlemad väited tagasi.

1.6.1.   Märkused sisu kohta

Märkused sisu kohta

| (16) | Eusmet väitis, et läbivaatamistaotluses ei olnud piisavalt tõendeid aegumise läbivaatamise algatamiseks ning et selles olid ebaõiged väited dumpingu, dumpingu jätkumise, kahju ja kahju jätkumise kohta. Eusmet toetas oma väiteid järgmiste argumentidega. |
| --- | --- |

(16)

Eusmet väitis, et läbivaatamistaotluses ei olnud piisavalt tõendeid aegumise läbivaatamise algatamiseks ning et selles olid ebaõiged väited dumpingu, dumpingu jätkumise, kahju ja kahju jätkumise kohta. Eusmet toetas oma väiteid järgmiste argumentidega.

| (17) | Esiteks väitis ta, et andmete esitamiseks kasutatud ajavahemiku lõpu ja läbivaatamistaotluse esitamise vahele jäi kuus kuud. |
| --- | --- |

(17)

Esiteks väitis ta, et andmete esitamiseks kasutatud ajavahemiku lõpu ja läbivaatamistaotluse esitamise vahele jäi kuus kuud.

| (18) | Selle argumendiga seoses märkis komisjon, et eri allikatest pärit andmete kättesaadavaks saamiseni kuluva aja ja nende andmete taotluses koondamiseks kuluva aja vahel tekib paratamatult vahe, mis tavaliselt kestab mitu kuud kuni taotlus on esitatud. Kõnealusel juhul on kuue kuu pikkuse vahe aktsepteerimine kooskõlas kehtestatud suunistega, mille komisjon annab kaebuse esitajatele. |
| --- | --- |

(18)

Selle argumendiga seoses märkis komisjon, et eri allikatest pärit andmete kättesaadavaks saamiseni kuluva aja ja nende andmete taotluses koondamiseks kuluva aja vahel tekib paratamatult vahe, mis tavaliselt kestab mitu kuud kuni taotlus on esitatud. Kõnealusel juhul on kuue kuu pikkuse vahe aktsepteerimine kooskõlas kehtestatud suunistega, mille komisjon annab kaebuse esitajatele.

| (19) | Teiseks väitis Eusmet, et taotluse esitaja jättis dumpingu- ja kahjumarginaali arvutustest välja Hiinast pärit seestöötlemise protseduuri kohase impordi. |
| --- | --- |

(19)

Teiseks väitis Eusmet, et taotluse esitaja jättis dumpingu- ja kahjumarginaali arvutustest välja Hiinast pärit seestöötlemise protseduuri kohase impordi.

| (20) | Enne algatamist tegi komisjon analüüsi nii seestöötlemise protseduuri kohast importi arvesse võttes kui ka arvesse võtmata ning tegi mõlemal juhul vajalikud kohandused, et võrrelda normaalväärtust ja ekspordihindu. Komisjon märkis, et nii taotluse esitaja kasutatud metoodika kui ka seestöötlemise protseduuri arvesse võttev metoodika annavad tulemuseks märkimisväärse dumpingu. Seega ei saanud taotluse esitaja valitud metoodika muuta käesoleva aegumise läbivaatamise algatamist õigusvastaseks. Järelikult tuleb see argument tagasi lükata. |
| --- | --- |

(20)

Enne algatamist tegi komisjon analüüsi nii seestöötlemise protseduuri kohast importi arvesse võttes kui ka arvesse võtmata ning tegi mõlemal juhul vajalikud kohandused, et võrrelda normaalväärtust ja ekspordihindu. Komisjon märkis, et nii taotluse esitaja kasutatud metoodika kui ka seestöötlemise protseduuri arvesse võttev metoodika annavad tulemuseks märkimisväärse dumpingu. Seega ei saanud taotluse esitaja valitud metoodika muuta käesoleva aegumise läbivaatamise algatamist õigusvastaseks. Järelikult tuleb see argument tagasi lükata.

| (21) | Kolmandaks väitis Eusmet, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kasutamine ja võrdlusriigi valimine on WTO eeskirjadega vastuolus, kuna üleriigilised moonutused ei ole kooskõlas konkreetsete äriühingute suhtes kohaldatava dumpingu mõistega. Eusmet märkis ka, et siseturu tootmiskulude moonutused ei ole tegur, mis võimaldab arvutada normaalväärtust WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 alusel. Lisaks, kehtestades kohustuse kasutada ainult moonutamata sisendkulusid, mis kajastavad selliste allikate kulusid/hindu, mida moonutused ei mõjuta, on artikli 2 lõikega 6a vastuolus eksportija või tootja tootmiskulude arvutamine tema dokumentide alusel, isegi kui need vastavad üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele ja kajastavad dokumenteeritud sisendkulusid. Peale selle väitis Eusmet, et taotluse esitaja ei esitanud piisavalt tõendeid moonutuste olemasolu kohta ränimetalli sektoris. |
| --- | --- |

(21)

Kolmandaks väitis Eusmet, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kasutamine ja võrdlusriigi valimine on WTO eeskirjadega vastuolus, kuna üleriigilised moonutused ei ole kooskõlas konkreetsete äriühingute suhtes kohaldatava dumpingu mõistega. Eusmet märkis ka, et siseturu tootmiskulude moonutused ei ole tegur, mis võimaldab arvutada normaalväärtust WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 alusel. Lisaks, kehtestades kohustuse kasutada ainult moonutamata sisendkulusid, mis kajastavad selliste allikate kulusid/hindu, mida moonutused ei mõjuta, on artikli 2 lõikega 6a vastuolus eksportija või tootja tootmiskulude arvutamine tema dokumentide alusel, isegi kui need vastavad üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele ja kajastavad dokumenteeritud sisendkulusid. Peale selle väitis Eusmet, et taotluse esitaja ei esitanud piisavalt tõendeid moonutuste olemasolu kohta ränimetalli sektoris.

| (22) | Eusmeti väidetega alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta ei olnud võimalik nõustuda. Seoses väitega, et moonutuste olemasolu ei tohiks hinnata riigipõhiselt, vaid iga eksportiva tootja puhul eraldi, tuletas komisjon meelde, et kui on kindlaks tehtud, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b osutatud oluliste moonutuste olemasolu tõttu ekspordiriigis ei ole asjakohane kasutada ekspordiriigi omamaiseid hindu ja kulusid, võib normaalväärtuse arvutada iga eksportiva tootja puhul, kasutades kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a moonutamata hindu või võrdlusaluseid sobivas võrdlusriigis. Sellega seoses ja vastuseks Eusmeti väitele, et kasutada tuleks üksnes moonutamata sisendkulusid, mis kajastavad võrdlusriigi kulusid/hindu, mida moonutused ei mõjuta, märgib komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sõnaselgelt lubatud kasutada siseturu kulusid, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Komisjon uuris seda uurimise käigus. Kuna aga ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas räni tootmis- ja müügikulud on moonutamata, võttes arvesse kättesaadavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(22)

Eusmeti väidetega alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta ei olnud võimalik nõustuda. Seoses väitega, et moonutuste olemasolu ei tohiks hinnata riigipõhiselt, vaid iga eksportiva tootja puhul eraldi, tuletas komisjon meelde, et kui on kindlaks tehtud, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b osutatud oluliste moonutuste olemasolu tõttu ekspordiriigis ei ole asjakohane kasutada ekspordiriigi omamaiseid hindu ja kulusid, võib normaalväärtuse arvutada iga eksportiva tootja puhul, kasutades kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a moonutamata hindu või võrdlusaluseid sobivas võrdlusriigis. Sellega seoses ja vastuseks Eusmeti väitele, et kasutada tuleks üksnes moonutamata sisendkulusid, mis kajastavad võrdlusriigi kulusid/hindu, mida moonutused ei mõjuta, märgib komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sõnaselgelt lubatud kasutada siseturu kulusid, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Komisjon uuris seda uurimise käigus. Kuna aga ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas räni tootmis- ja müügikulud on moonutamata, võttes arvesse kättesaadavaid tõendeid.

| (23) | Seoses Eusmeti väitega, et moonutuste mõiste ei kuulu tegurite hulka, mis võimaldavad arvutada normaalväärtust WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 alusel, märgib komisjon, et riigisisestes õigusaktides ei ole vaja kasutada täpselt samu mõisteid nagu hõlmatud lepingutes, et need oleksid nende lepingutega kooskõlas. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on täielikult kooskõlas dumpinguvastase lepingu asjaomaste eeskirjadega, sealhulgas selle artikli 2 lõikes 2 sätestatud normaalväärtuse arvutamise võimalustega. Peale selle tuletab komisjon meelde, et WTO õigusega, nagu seda on tõlgendanud WTO vaekogud ja apellatsioonikogu, on lubatud kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole eksportiva riigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, kus on sarnane arengutase eksportiva riigi omaga). |
| --- | --- |

(23)

Seoses Eusmeti väitega, et moonutuste mõiste ei kuulu tegurite hulka, mis võimaldavad arvutada normaalväärtust WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 2 alusel, märgib komisjon, et riigisisestes õigusaktides ei ole vaja kasutada täpselt samu mõisteid nagu hõlmatud lepingutes, et need oleksid nende lepingutega kooskõlas. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on täielikult kooskõlas dumpinguvastase lepingu asjaomaste eeskirjadega, sealhulgas selle artikli 2 lõikes 2 sätestatud normaalväärtuse arvutamise võimalustega. Peale selle tuletab komisjon meelde, et WTO õigusega, nagu seda on tõlgendanud WTO vaekogud ja apellatsioonikogu, on lubatud kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole eksportiva riigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, kus on sarnane arengutase eksportiva riigi omaga).

| (24) | Seoses väitega, mis käsitleb tõendeid moonutuste olemasolu kohta ränimetalli sektoris, leidis komisjon, et taotluse esitaja esitas ränimetalli sektoris moonutuste esinemise kohta piisavalt tõendeid, arvestades komisjoni aruannet moonutuste kohta Hiinas (8) ning Euroalliagesi tellitud 2018. aasta üksikasjalikumat sõltumatut uuringut. Kuigi taotluse esitaja viitas taotluse kirjelduses konkreetselt tooraine ja elektriga seotud moonutustele, esitas ta lisas ka üksikasjalikumad aruanded. Neis aruannetes on palju tõendeid oluliste moonutuste kõigi aspektide kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Seoses väitega, mis käsitleb tõendeid moonutuste olemasolu kohta ränimetalli sektoris, leidis komisjon, et taotluse esitaja esitas ränimetalli sektoris moonutuste esinemise kohta piisavalt tõendeid, arvestades komisjoni aruannet moonutuste kohta Hiinas (8) ning Euroalliagesi tellitud 2018. aasta üksikasjalikumat sõltumatut uuringut. Kuigi taotluse esitaja viitas taotluse kirjelduses konkreetselt tooraine ja elektriga seotud moonutustele, esitas ta lisas ka üksikasjalikumad aruanded. Neis aruannetes on palju tõendeid oluliste moonutuste kõigi aspektide kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

8

| (25) | Neljandaks väitis Eusmet, et dumpingumarginaali arvutamine oli ülepaisutatud, kuna taotluse esitaja valis sobilikud ajavahemikud arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Neljandaks väitis Eusmet, et dumpingumarginaali arvutamine oli ülepaisutatud, kuna taotluse esitaja valis sobilikud ajavahemikud arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks.

| (26) | Taotluse esitaja metoodika on mõistlik, kuna see põhineb taotluse esitajale kättesaadavatel andmetel, mis hõlmavad dumpingu arvutamiseks kasutatud ajavahemikku (2019. aasta oktoobrist 2020. aasta juunini). See väide lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Taotluse esitaja metoodika on mõistlik, kuna see põhineb taotluse esitajale kättesaadavatel andmetel, mis hõlmavad dumpingu arvutamiseks kasutatud ajavahemikku (2019. aasta oktoobrist 2020. aasta juunini). See väide lükati seepärast tagasi.

| (27) | Viiendaks märkis Eusmet dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, et taotluse esitaja esitatud tõendid põhinesid üksnes Indiasse, Lõuna-Koreasse ja Jaapanisse suunatud Hiina ekspordi hindade analüüsil ja need olid igal juhul ebatäpsed. |
| --- | --- |

(27)

Viiendaks märkis Eusmet dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, et taotluse esitaja esitatud tõendid põhinesid üksnes Indiasse, Lõuna-Koreasse ja Jaapanisse suunatud Hiina ekspordi hindade analüüsil ja need olid igal juhul ebatäpsed.

| (28) | Komisjon märkis, et taotluse esitaja ei võtnud arvesse mitte ainult Hiina teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, vaid viitas ka aegumise läbivaatamise taotluse VI peatükis esitatud üksikasjalikumale analüüsile kahju kordumise tõenäosuse kohta. Selles peatükis käsitletakse Hiina vaba tootmisvõimsust ning Hiina ELi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtu, mis on oluline ka dumpingu jätkumise tõenäosuse seisukohast. Seetõttu oli komisjon seisukohal, et kaebuse esitaja edastatud teave oli piisav, et algatada alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel menetlus dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimiseks. Taotluse esitaja esitas ka mõistliku võrdluse normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vahel. Eusmeti esitatud kohandusi kasutades ei oleks jõutud teistsugusele järeldusele, kuna Hiina ekspordihinnad oleksid olnud normaalväärtusest märkimisväärselt madalamad. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon märkis, et taotluse esitaja ei võtnud arvesse mitte ainult Hiina teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, vaid viitas ka aegumise läbivaatamise taotluse VI peatükis esitatud üksikasjalikumale analüüsile kahju kordumise tõenäosuse kohta. Selles peatükis käsitletakse Hiina vaba tootmisvõimsust ning Hiina ELi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahtu, mis on oluline ka dumpingu jätkumise tõenäosuse seisukohast. Seetõttu oli komisjon seisukohal, et kaebuse esitaja edastatud teave oli piisav, et algatada alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel menetlus dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimiseks. Taotluse esitaja esitas ka mõistliku võrdluse normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vahel. Eusmeti esitatud kohandusi kasutades ei oleks jõutud teistsugusele järeldusele, kuna Hiina ekspordihinnad oleksid olnud normaalväärtusest märkimisväärselt madalamad. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (29) | Kuuendaks väitis Eusmet Hiinast liitu imporditava räni mahu kohta, et aastatel 2017–2020 on see vähenenud kiiremini kui räni tarbimine liidus. Teisisõnu ei oleks Hiina eksportijad saanud põhjustada liidu tootjate müügi ega turuosa vähenemist. |
| --- | --- |

(29)

Kuuendaks väitis Eusmet Hiinast liitu imporditava räni mahu kohta, et aastatel 2017–2020 on see vähenenud kiiremini kui räni tarbimine liidus. Teisisõnu ei oleks Hiina eksportijad saanud põhjustada liidu tootjate müügi ega turuosa vähenemist.

| (30) | Komisjon pidas taotluses esitatud tõendeid piisavateks tõenditeks, mis on taotluse esitajale mõistlikult kättesaadavad. Taotluses esitatud ja komisjoni analüüsitud tõendite kohaselt suureneks tõenäoliselt meetmete puudumisel liidu turule siseneva Hiinast pärit impordi maht, kuna asjaomases riigis oleks kasutamata tootmisvõimsust. Selline impordi maht hindadega, mis tõenäoliselt lööksid jätkuvalt alla liidu tootmisharu hindu, tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise. Peale selle ei tähenda muude liidu tootmisharu olukorda mõjutada võivate tegurite olemasolu tingimata seda, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule ei ole oluline, eriti tulevikku suunatud analüüsi puhul, kus keskendutakse sellele, mis juhtuks meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Seetõttu ei saa Eusmeti väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon pidas taotluses esitatud tõendeid piisavateks tõenditeks, mis on taotluse esitajale mõistlikult kättesaadavad. Taotluses esitatud ja komisjoni analüüsitud tõendite kohaselt suureneks tõenäoliselt meetmete puudumisel liidu turule siseneva Hiinast pärit impordi maht, kuna asjaomases riigis oleks kasutamata tootmisvõimsust. Selline impordi maht hindadega, mis tõenäoliselt lööksid jätkuvalt alla liidu tootmisharu hindu, tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise. Peale selle ei tähenda muude liidu tootmisharu olukorda mõjutada võivate tegurite olemasolu tingimata seda, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule ei ole oluline, eriti tulevikku suunatud analüüsi puhul, kus keskendutakse sellele, mis juhtuks meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Seetõttu ei saa Eusmeti väitega nõustuda.

| (31) | Seitsmendaks väitis Eusmet, et läbivaatamistaotlustes esitatud hinnamõju analüüs ning hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused ei olnud representatiivsed, kuna neis ei võetud arvesse seestöötlemise protseduuri kohaselt imporditud toodete hindu. Lisaks väitis Eusmet, et hinna allalöömise arvutused olid valed, sest i) Hiinast pärit alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni impordihindu võrreldi ELi kõigi ränimetallide müügiga, mis hõlmab ka keemiatööstuses vajaliku kvaliteediga räni, ii) Hiina impordihindadele ei lisatud impordijärgseid kulusid ja iii) Hiinast pärit impordi kaubandustasandit ei korrigeeritud, kuigi seda tehakse ELi kauplejate kaudu, samas kui ELi tootjad müüvad tavaliselt lõppkasutajatele. Peale selle väitis Eusmet, et turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused olid valed samadel põhjustel nagu hinna allalöömise arvutused ja lisaks põhinesid need ka kunstlikult suurtel tootmiskuludel, mis olid seotud muu hulgas 15 % sihtkasumiga, millel puudub õiguslik alus. |
| --- | --- |

(31)

Seitsmendaks väitis Eusmet, et läbivaatamistaotlustes esitatud hinnamõju analüüs ning hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused ei olnud representatiivsed, kuna neis ei võetud arvesse seestöötlemise protseduuri kohaselt imporditud toodete hindu. Lisaks väitis Eusmet, et hinna allalöömise arvutused olid valed, sest i) Hiinast pärit alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni impordihindu võrreldi ELi kõigi ränimetallide müügiga, mis hõlmab ka keemiatööstuses vajaliku kvaliteediga räni, ii) Hiina impordihindadele ei lisatud impordijärgseid kulusid ja iii) Hiinast pärit impordi kaubandustasandit ei korrigeeritud, kuigi seda tehakse ELi kauplejate kaudu, samas kui ELi tootjad müüvad tavaliselt lõppkasutajatele. Peale selle väitis Eusmet, et turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused olid valed samadel põhjustel nagu hinna allalöömise arvutused ja lisaks põhinesid need ka kunstlikult suurtel tootmiskuludel, mis olid seotud muu hulgas 15 % sihtkasumiga, millel puudub õiguslik alus.

i)

ii)

iii)

| (32) | Taotluse esitaja esitatud analüüs põhines parimatel tõenditel, mis olid taotluse esitajale sel ajal kättesaadavad, ning komisjon leidis, et need on piisavalt representatiivsed ja usaldusväärsed ning sisaldavad piisavalt tõendeid, mis andsid aluse uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Taotluse esitaja esitatud analüüs põhines parimatel tõenditel, mis olid taotluse esitajale sel ajal kättesaadavad, ning komisjon leidis, et need on piisavalt representatiivsed ja usaldusväärsed ning sisaldavad piisavalt tõendeid, mis andsid aluse uurimise algatamiseks.

| (33) | Kaheksandaks väitis Eusmet, et Hiina import ei avaldanud liidu tootmisharule kahjulikku mõju. Eusmet väitis, et keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni on erinev ning et kuigi liidu tootmisharu müük on peamiselt seotud keemiatööstuses vajaliku kvaliteediga räniga, on Hiinast pärit import tavapäraselt suhteliselt halva kvaliteediga import alumiiniumi järelturu jaoks. Seetõttu palus Eusmet komisjonil teha kahju segmenteeritud analüüs keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni kohta. Seda taotlust kordas Eusmet oma märkustes pärast järelduste avalikustamist, kuid see väide tuleb tagasi lükata. Sellega seoses viitab komisjon punktile 2.3, milles analüüsitakse toote homogeensust. |
| --- | --- |

(33)

Kaheksandaks väitis Eusmet, et Hiina import ei avaldanud liidu tootmisharule kahjulikku mõju. Eusmet väitis, et keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni on erinev ning et kuigi liidu tootmisharu müük on peamiselt seotud keemiatööstuses vajaliku kvaliteediga räniga, on Hiinast pärit import tavapäraselt suhteliselt halva kvaliteediga import alumiiniumi järelturu jaoks. Seetõttu palus Eusmet komisjonil teha kahju segmenteeritud analüüs keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni kohta. Seda taotlust kordas Eusmet oma märkustes pärast järelduste avalikustamist, kuid see väide tuleb tagasi lükata. Sellega seoses viitab komisjon punktile 2.3, milles analüüsitakse toote homogeensust.

| (34) | Üheksandaks märkis Eusmet, et aastatel 2018–2020 vähenes liidu tarbimine nii tsüklilistel põhjustel kui ka COVID-19 pandeemia tõttu. Eusmet märkis, et seetõttu ei mõjutanud Hiinast pärit import liidu tarbimise vähenemist. |
| --- | --- |

(34)

Üheksandaks märkis Eusmet, et aastatel 2018–2020 vähenes liidu tarbimine nii tsüklilistel põhjustel kui ka COVID-19 pandeemia tõttu. Eusmet märkis, et seetõttu ei mõjutanud Hiinast pärit import liidu tarbimise vähenemist.

| (35) | Isegi kui komisjon nõustub Eusmeti analüüsiga liidu tarbimise muutumise kohta, ei ole ta seisukohal, et muude turgudega seotud tarbimise vähenemine oleks muutnud kehtetuks taotluses esitatud väite, mis käsitleb nii kahju jätkumist kui ka kordumist, mistõttu algatati käesolev aegumise läbivaatamine. Isegi kui liidu tarbimine vähenes Hiina impordist sõltumatutel põhjustel, analüüsib komisjon aegumise läbivaatamise käigus siiski, millised oleksid meetmete aegumise tagajärjed müügi ja turuosa seisukohast. |
| --- | --- |

(35)

Isegi kui komisjon nõustub Eusmeti analüüsiga liidu tarbimise muutumise kohta, ei ole ta seisukohal, et muude turgudega seotud tarbimise vähenemine oleks muutnud kehtetuks taotluses esitatud väite, mis käsitleb nii kahju jätkumist kui ka kordumist, mistõttu algatati käesolev aegumise läbivaatamine. Isegi kui liidu tarbimine vähenes Hiina impordist sõltumatutel põhjustel, analüüsib komisjon aegumise läbivaatamise käigus siiski, millised oleksid meetmete aegumise tagajärjed müügi ja turuosa seisukohast.

| (36) | Kümnendaks väitis Eusmet, et liidu tootmisharu tootmismahtude ja tootmisvõimsuse vähenemist ei saa seostada Hiina impordiga, vaid pigem ühe liidu tootja otsusega teatavates tehastes tootmine ajutiselt lõpetada. Samamoodi väitis Eusmet, et liidu tootmisharu müügimahtude vähenemine ei ole seotud Hiina impordiga, mis 2017. aasta ja 2020. aasta kolmanda kvartali vahel vähenes, vaid pigem nõudluse vähenemise ja kolmandatest riikidest pärit impordi suurenemisega. Eusmet väitis sellega seoses veel, et olenemata Hiina impordist olid liidu müügihinnad 2017.–2019. aastal stabiilsed ja langesid 2020. aasta kolmes esimeses kvartalis, kui nõudlus räni järele kogu maailmas vähenes. Teisisõnu ei oleks liidu tootjatel nõudluse vähenemise taustal olnud võimalik hindu tõsta, olenemata Hiina räniimpordist. Samadel põhjustel ei saa kasumlikkuse vähenemist seostada Hiina impordiga. |
| --- | --- |

(36)

Kümnendaks väitis Eusmet, et liidu tootmisharu tootmismahtude ja tootmisvõimsuse vähenemist ei saa seostada Hiina impordiga, vaid pigem ühe liidu tootja otsusega teatavates tehastes tootmine ajutiselt lõpetada. Samamoodi väitis Eusmet, et liidu tootmisharu müügimahtude vähenemine ei ole seotud Hiina impordiga, mis 2017. aasta ja 2020. aasta kolmanda kvartali vahel vähenes, vaid pigem nõudluse vähenemise ja kolmandatest riikidest pärit impordi suurenemisega. Eusmet väitis sellega seoses veel, et olenemata Hiina impordist olid liidu müügihinnad 2017.–2019. aastal stabiilsed ja langesid 2020. aasta kolmes esimeses kvartalis, kui nõudlus räni järele kogu maailmas vähenes. Teisisõnu ei oleks liidu tootjatel nõudluse vähenemise taustal olnud võimalik hindu tõsta, olenemata Hiina räniimpordist. Samadel põhjustel ei saa kasumlikkuse vähenemist seostada Hiina impordiga.

| (37) | Kõnealuste väidetega ei saa nõustuda. Komisjon tuletab meelde, et meetmete olemasolu on sageli seotud asjaomasest riigist pärit impordi vähenemisega ning et kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on sageli positiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale. Komisjon analüüsib aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, mis juhtuks, kui meetmetel lastakse aeguda. Asjaolu, et Hiina import ei pruugi olla teatavate kahjunäitajate halvenemise peamine põhjus, ei saa seega takistada uurimise algatamist. |
| --- | --- |

(37)

Kõnealuste väidetega ei saa nõustuda. Komisjon tuletab meelde, et meetmete olemasolu on sageli seotud asjaomasest riigist pärit impordi vähenemisega ning et kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on sageli positiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale. Komisjon analüüsib aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, mis juhtuks, kui meetmetel lastakse aeguda. Asjaolu, et Hiina import ei pruugi olla teatavate kahjunäitajate halvenemise peamine põhjus, ei saa seega takistada uurimise algatamist.

| (38) | Üheteistkümnendaks nimetas Eusmet mõned põhitegurid, mis väidetavalt mõjutavad liidu tootmisharu ja mida tema arvates ei ole läbivaatamise käigus arvesse võetud või on valesti tõlgendatud. Nende tegurite hulka kuuluvad liidu tootmisharu tootmisstrateegia ja selle kulud, räninõudluse muutumine, kolmandate riikide impordi kasv ja Brexiti mõju. Eusmet nõudis, et komisjon võtaks neid läbivaatamisel arvesse. |
| --- | --- |

(38)

Üheteistkümnendaks nimetas Eusmet mõned põhitegurid, mis väidetavalt mõjutavad liidu tootmisharu ja mida tema arvates ei ole läbivaatamise käigus arvesse võetud või on valesti tõlgendatud. Nende tegurite hulka kuuluvad liidu tootmisharu tootmisstrateegia ja selle kulud, räninõudluse muutumine, kolmandate riikide impordi kasv ja Brexiti mõju. Eusmet nõudis, et komisjon võtaks neid läbivaatamisel arvesse.

| (39) | Komisjon leidis, et taotluse esitaja tõlgendas taotluses esitatud tegureid aegumise läbivaatamise algatamiseks piisavalt. Igal juhul kaalus komisjon kõiki neid tegureid oma analüüsis käesoleva määruse osades, mis käsitlevad kahju ja liidu huve. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon leidis, et taotluse esitaja tõlgendas taotluses esitatud tegureid aegumise läbivaatamise algatamiseks piisavalt. Igal juhul kaalus komisjon kõiki neid tegureid oma analüüsis käesoleva määruse osades, mis käsitlevad kahju ja liidu huve.

| (40) | Kaheteistkümnendaks väitis Eusmet, et taotluse esitaja alahindas räni nõudlusega seotud väljavaateid ning hindas üle Hiina toodangut, tootmisvõimsust ja Hiina impordi mõju hindadele. |
| --- | --- |

(40)

Kaheteistkümnendaks väitis Eusmet, et taotluse esitaja alahindas räni nõudlusega seotud väljavaateid ning hindas üle Hiina toodangut, tootmisvõimsust ja Hiina impordi mõju hindadele.

| (41) | Eusmet ei esitanud aga teavet, mis seaks kahtluse alla läbivaatamistaotluses esitatud prognoosid. Seetõttu ei olnud võimalik selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(41)

Eusmet ei esitanud aga teavet, mis seaks kahtluse alla läbivaatamistaotluses esitatud prognoosid. Seetõttu ei olnud võimalik selle väitega nõustuda.

| (42) | Eespool toodut silmas pidades oli komisjon seisukohal, et taotluses esitati piisavalt tõendeid läbivaatamisega seotud uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(42)

Eespool toodut silmas pidades oli komisjon seisukohal, et taotluses esitati piisavalt tõendeid läbivaatamisega seotud uurimise algatamiseks.

| (43) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta kordas Eusmet väidet, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kasutamine ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepinguga, lisamata uusi väiteid või tõendeid. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi samadel põhjustel, mis on esitatud põhjendustes 22–24. |
| --- | --- |

(43)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta kordas Eusmet väidet, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kasutamine ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepinguga, lisamata uusi väiteid või tõendeid. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi samadel põhjustel, mis on esitatud põhjendustes 22–24.

1.7.   Valimite moodustamine

Valimite moodustamine

| (44) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimid. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimid.

1.7.1.   Importijatest valimi moodustamine

Importijatest valimi moodustamine

| (45) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe. |
| --- | --- |

(45)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe.

| (46) | Ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud. |
| --- | --- |

(46)

Ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud.

1.7.2.   Hiina tootjatest valimi moodustamine

Hiina tootjatest valimi moodustamine

| (47) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina tootjatel esitada algatamisteates märgitud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(47)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina tootjatel esitada algatamisteates märgitud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (48) | Vastuseid ei saadud. |
| --- | --- |

(48)

Vastuseid ei saadud.

1.8.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (49) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis puudutas oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis puudutas oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (50) | Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule. Lisaks tehti liidu tootmisharule, sõltumatutele importijatele ja kasutajatele ettenähtud küsimustikud kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (9). |
| --- | --- |

(50)

Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule. Lisaks tehti liidu tootmisharule, sõltumatutele importijatele ja kasutajatele ettenähtud küsimustikud kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (9).

9

| (51) | Küsimustikule vastasid kolm liidu tootjat ja kolm kasutajat. |
| --- | --- |

(51)

Küsimustikule vastasid kolm liidu tootjat ja kolm kasutajat.

1.9.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (52) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste koostööd tegevate äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad






  — | RW Silicium GmbH, Pocking, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste koostööd tegevate äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad

—

RW Silicium GmbH, Pocking, Saksamaa

| — | FerroAtlántica S.L., Madrid, Hispaania |
| --- | --- |

—

FerroAtlántica S.L., Madrid, Hispaania

| — | Ferropem, Chambéry, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Ferropem, Chambéry, Prantsusmaa

| | Kasutajad






  — | Wacker Chemie AG, München, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

Kasutajad

—

Wacker Chemie AG, München, Saksamaa

| — | Raffmetal SpA, Casto, Itaalia |
| --- | --- |

—

Raffmetal SpA, Casto, Itaalia

| — | Evonik Industries AG, Essen, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Evonik Industries AG, Essen, Saksamaa

1.10.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (53) | 17. juunil 2022 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada avalikustamise kohta märkusi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(53)

17. juunil 2022 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada avalikustamise kohta märkusi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

| (54) | Komisjon kaalus asjakohasel juhul huvitatud isikute märkusi. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon kaalus asjakohasel juhul huvitatud isikute märkusi.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (55) | Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja varasemates aegumise läbivaatamistes, nimelt räni (edaspidi „uurimisalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodi 2804 69 00 alla. |
| --- | --- |

(55)

Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja varasemates aegumise läbivaatamistes, nimelt räni (edaspidi „uurimisalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodi 2804 69 00 alla.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (56) | Nagu algse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus kindlaks tehti, kinnitas ka käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusalad:






  — | uurimisalune toode, mis on pärit Hiinast; |
| --- | --- | --- |

(56)

Nagu algse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus kindlaks tehti, kinnitas ka käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusalad:

—

uurimisalune toode, mis on pärit Hiinast;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (57) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(57)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote homogeensusega seotud väited

Toote homogeensusega seotud väited

| (58) | Eusmet väitis, et keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses kasutatav räni ei ole üks ja sama toode ning et nendeks kaheks lõppkasutuseks kasutatav räni ei ole üksteisega asendatav. |
| --- | --- |

(58)

Eusmet väitis, et keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses kasutatav räni ei ole üks ja sama toode ning et nendeks kaheks lõppkasutuseks kasutatav räni ei ole üksteisega asendatav.

| (59) | Esiteks juhtis Eusmet tähelepanu räni erinevale koostisele ning tehnilistele ja keemilistele omadustele, väites, et räni koosneb räni algainest ja kõrvalelementidest, mille kontsentratsioonid ja määrad on erinevad. Lisaks selgitas Eusmet, et igal kõrvalelemendil on räni põhitooraine või tootmisprotsessi allikas, mistõttu on ränil olenevalt kasutatavast toorainest teatav keemiline koostis, mis on omane teatavale kasutusalale. |
| --- | --- |

(59)

Esiteks juhtis Eusmet tähelepanu räni erinevale koostisele ning tehnilistele ja keemilistele omadustele, väites, et räni koosneb räni algainest ja kõrvalelementidest, mille kontsentratsioonid ja määrad on erinevad. Lisaks selgitas Eusmet, et igal kõrvalelemendil on räni põhitooraine või tootmisprotsessi allikas, mistõttu on ränil olenevalt kasutatavast toorainest teatav keemiline koostis, mis on omane teatavale kasutusalale.

| (60) | Eusmet märkis, et eri kasutusotstarvete puhul nii keemia- kui ka alumiiniumitööstuses on vaja erineva puhtusega räni. Keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses kasutamiseks vajaliku kvaliteediga räni kasutajad ei saa kasutada sama materjali ega konkureerida tarnijatelt pärineva sama materjali pärast. Seetõttu on asendatavus ja konkureeriv osa keemiatööstusele vajaliku kvaliteediga räni ja alumiiniumitööstusele sobiva räni vahel väga piiratud. |
| --- | --- |

(60)

Eusmet märkis, et eri kasutusotstarvete puhul nii keemia- kui ka alumiiniumitööstuses on vaja erineva puhtusega räni. Keemiatööstuses ja alumiiniumitööstuses kasutamiseks vajaliku kvaliteediga räni kasutajad ei saa kasutada sama materjali ega konkureerida tarnijatelt pärineva sama materjali pärast. Seetõttu on asendatavus ja konkureeriv osa keemiatööstusele vajaliku kvaliteediga räni ja alumiiniumitööstusele sobiva räni vahel väga piiratud.

| (61) | Eusmet rõhutas, et eri toodetes kasutatava räni hinda mõjutab soovitud räni keemiline koostis. Täpsemalt on silikoonpolümeeride tootmiseks kasutatava räni hind tavaliselt kõrgeim ja teisese, alumiiniumitööstuse jaoks vajaliku kvaliteediga räni hind on madalaim. Eusmet väitis, et hinnaerinevuse põhjuseks on asjaolu, et puhtama räni tootmiseks on vaja konkreetseid kvaliteetseid tooraineid, mis on samuti kallimad. |
| --- | --- |

(61)

Eusmet rõhutas, et eri toodetes kasutatava räni hinda mõjutab soovitud räni keemiline koostis. Täpsemalt on silikoonpolümeeride tootmiseks kasutatava räni hind tavaliselt kõrgeim ja teisese, alumiiniumitööstuse jaoks vajaliku kvaliteediga räni hind on madalaim. Eusmet väitis, et hinnaerinevuse põhjuseks on asjaolu, et puhtama räni tootmiseks on vaja konkreetseid kvaliteetseid tooraineid, mis on samuti kallimad.

| (62) | Eusmet juhtis tähelepanu ka erinevustele eri liiki räni turustuskanalites. Kuna keemiatööstuse kasutajad ostavad oma vajadustele vastavat räni kooskõlas oma tarnijate rangete kvalifitseerimisprotsessidega, ostavad nad räni otse tootjatelt. Lisaks ostavad keemiatööstuse kasutajad räni lühiajaliste/pikaajaliste lepingute alusel ega osta hetketurult. Teisest küljest ostavad alumiiniumisektori kasutajad ja üldiselt teisese alumiiniumi kasutajad räni kauplejatelt, turustajatelt või importijatelt. Peale selle on enamik alumiiniumiga seotud müügitehinguid hetkemüük, välja arvatud mõnede suurte räni kasutajate puhul primaaralumiiniumi kasutajate segmendis. |
| --- | --- |

(62)

Eusmet juhtis tähelepanu ka erinevustele eri liiki räni turustuskanalites. Kuna keemiatööstuse kasutajad ostavad oma vajadustele vastavat räni kooskõlas oma tarnijate rangete kvalifitseerimisprotsessidega, ostavad nad räni otse tootjatelt. Lisaks ostavad keemiatööstuse kasutajad räni lühiajaliste/pikaajaliste lepingute alusel ega osta hetketurult. Teisest küljest ostavad alumiiniumisektori kasutajad ja üldiselt teisese alumiiniumi kasutajad räni kauplejatelt, turustajatelt või importijatelt. Peale selle on enamik alumiiniumiga seotud müügitehinguid hetkemüük, välja arvatud mõnede suurte räni kasutajate puhul primaaralumiiniumi kasutajate segmendis.

| (63) | Räni on peetud alates Hiinast pärit räni importi käsitlevast esialgsest uurimisest ja kõigis järgnevates aegumise läbivaatamistes alati homogeenseks tooteks. Alusmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt kohaldab komisjon kõikides läbivaatamisega seotud uurimistes sama metoodikat kui uurimises, mille tulemusel kehtestati tollimaks, tingimusel et asjaolud ei ole muutunud. Käesoleval juhul ei esitanud Eusmet tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote homogeenset olemust puudutavad asjaolud on pärast viimast aegumise läbivaatamist muutunud. |
| --- | --- |

(63)

Räni on peetud alates Hiinast pärit räni importi käsitlevast esialgsest uurimisest ja kõigis järgnevates aegumise läbivaatamistes alati homogeenseks tooteks. Alusmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt kohaldab komisjon kõikides läbivaatamisega seotud uurimistes sama metoodikat kui uurimises, mille tulemusel kehtestati tollimaks, tingimusel et asjaolud ei ole muutunud. Käesoleval juhul ei esitanud Eusmet tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote homogeenset olemust puudutavad asjaolud on pärast viimast aegumise läbivaatamist muutunud.

| (64) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta märkis Eusmet, et varasemates uurimistes võttis komisjon kahju kindlakstegemiseks arvesse üksnes alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni importi ning et seega ta tegi juba segmenteeritud analüüsi. Eusmet lisas ka, et komisjon tunnistas, et keemiatööstuse jaoks vajaliku kvaliteediga räni imporditi peamiselt seestöötlemise protseduuri alusel ja seetõttu on selle turusegmendiga seotud import tollimaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(64)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta märkis Eusmet, et varasemates uurimistes võttis komisjon kahju kindlakstegemiseks arvesse üksnes alumiiniumitööstuses vajaliku kvaliteediga räni importi ning et seega ta tegi juba segmenteeritud analüüsi. Eusmet lisas ka, et komisjon tunnistas, et keemiatööstuse jaoks vajaliku kvaliteediga räni imporditi peamiselt seestöötlemise protseduuri alusel ja seetõttu on selle turusegmendiga seotud import tollimaksust vabastatud.

| (65) | Komisjon märgib kõigepealt, et kuna asjaolud ei ole muutunud, tuleks alusmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt kasutada metoodikat, mida kasutati uurimises, mille tulemusena tollimaks kehtestati (10). Eelmise vahepealse läbivaatamise käigus segmendipõhist analüüsi ei tehtud (11). Komisjon tegi kahe impordikorra vahel vahet üksnes hinna allalöömise ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märgib kõigepealt, et kuna asjaolud ei ole muutunud, tuleks alusmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt kasutada metoodikat, mida kasutati uurimises, mille tulemusena tollimaks kehtestati (10). Eelmise vahepealse läbivaatamise käigus segmendipõhist analüüsi ei tehtud (11). Komisjon tegi kahe impordikorra vahel vahet üksnes hinna allalöömise ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks.

10

11

| (66) | Nagu märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski eksportiv tootja uurimises koostööd. Lisaks moodustab Eusmeti liikmete import vaid väikese osa vaatlusaluse toote koguimpordist. Seetõttu ei saanud komisjon kindlaks teha alumiiniumitööstuse ja keemiatööstuse jaoks vajaliku kvaliteediga räni osakaalu vaatlusaluse toote koguimpordis ega seost kasutatud impordikorra ja imporditud räni kvaliteediklassi vahel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(66)

Nagu märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski eksportiv tootja uurimises koostööd. Lisaks moodustab Eusmeti liikmete import vaid väikese osa vaatlusaluse toote koguimpordist. Seetõttu ei saanud komisjon kindlaks teha alumiiniumitööstuse ja keemiatööstuse jaoks vajaliku kvaliteediga räni osakaalu vaatlusaluse toote koguimpordis ega seost kasutatud impordikorra ja imporditud räni kvaliteediklassi vahel. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (67) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus räni import Hiinast liitu, kuid selle turuosa oli väiksem kui eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(67)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus räni import Hiinast liitu, kuid selle turuosa oli väiksem kui eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (68) | Uurimise käigus ei teinud koostööd mitte ükski Hiina tootja. Seepärast teatas komisjon asjaomase riigi ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon asjaomase riigi kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle teabe kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(68)

Uurimise käigus ei teinud koostööd mitte ükski Hiina tootja. Seepärast teatas komisjon asjaomase riigi ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon asjaomase riigi kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle teabe kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (69) | Seepärast tugineti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega seonduvate järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele, eelkõige läbivaatamistaotluses esitatud teabele, koostööd tegevatelt liidu tootjatelt ja kasutajatelt läbivaatamisega seotud uurimise käigus saadud teabele ning importi ja eksporti käsitlevale Eurostati kaubandusstatistikale. |
| --- | --- |

(69)

Seepärast tugineti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega seonduvate järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele, eelkõige läbivaatamistaotluses esitatud teabele, koostööd tegevatelt liidu tootjatelt ja kasutajatelt läbivaatamisega seotud uurimise käigus saadud teabele ning importi ja eksporti käsitlevale Eurostati kaubandusstatistikale.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

Normaalväärtuse kindlaksmääramine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

| (70) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid Hiina puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(70)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid Hiina puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (71) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (72) | Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon ei saanud selle teabe kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(72)

Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon ei saanud selle teabe kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (73) | Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon, et olemasolevat tõendusmaterjali arvesse võttes on ta esialgselt valinud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt sobivaks võrdlusriigiks Brasiilia, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Samuti märkis komisjon, et ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike. |
| --- | --- |

(73)

Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon, et olemasolevat tõendusmaterjali arvesse võttes on ta esialgselt valinud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt sobivaks võrdlusriigiks Brasiilia, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Samuti märkis komisjon, et ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike.

| (74) | 23. veebruaril 2022 teavitas komisjon teatega (edaspidi „esimene teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida räni tootmisel kasutatakse. |
| --- | --- |

(74)

23. veebruaril 2022 teavitas komisjon teatega (edaspidi „esimene teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida räni tootmisel kasutatakse.

| (75) | Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide põhjal kindlaks veel ühe võimaliku võrdlusriigi, nimelt Malaisia. Komisjon sai esimese teate kohta märkused taotluse esitajalt ja Eusmetilt. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide põhjal kindlaks veel ühe võimaliku võrdlusriigi, nimelt Malaisia. Komisjon sai esimese teate kohta märkused taotluse esitajalt ja Eusmetilt.

| (76) | 5. aprillil 2022 teavitas komisjon teatega (edaspidi „teine teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kasutades Malaisiat võrdlusriigina. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigis toote tootja PMB Silicon Bhd kohta kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

(76)

5. aprillil 2022 teavitas komisjon teatega (edaspidi „teine teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kasutades Malaisiat võrdlusriigina. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigis toote tootja PMB Silicon Bhd kohta kättesaadava teabe põhjal.

| (77) | Komisjon sai teise teate kohta märkused taotluse esitajalt ja Eusmetilt. Eusmet esitas vastuseks taotluse esitaja märkustele ka oma märkused. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon sai teise teate kohta märkused taotluse esitajalt ja Eusmetilt. Eusmet esitas vastuseks taotluse esitaja märkustele ka oma märkused.

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (78) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(78)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad

| (79) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud, et kui „tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(79)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud, et kui „tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal

hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat

| (80) | Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja tootjate koostöösoovimatust arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõige 6a kohaldamiseks sobiv. |
| --- | --- |

(80)

Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja tootjate koostöösoovimatust arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõige 6a kohaldamiseks sobiv.

3.2.2.   Oluliste moonutuste esinemine Hiinas

Oluliste moonutuste esinemine Hiinas

| (81) | Hiljutistes uurimistes Hiinast pärit ferrosiliitsiumi (12) ja kaltsiumsilitsiidi (13) kohta leidis komisjon, et Hiina metallurgiasektoris esines alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses olulisi moonutusi. Komisjon järeldas nendes uurimistes, et kättesaadavate tõendite põhjal on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(81)

Hiljutistes uurimistes Hiinast pärit ferrosiliitsiumi (12) ja kaltsiumsilitsiidi (13) kohta leidis komisjon, et Hiina metallurgiasektoris esines alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses olulisi moonutusi. Komisjon järeldas nendes uurimistes, et kättesaadavate tõendite põhjal on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

12

13

| (82) | Komisjon leidis, et Hiinas esineb ulatuslik riigi sekkumine, mis moonutab ressursside tegelikku turupõhimõtete kohast jaotust (14). |
| --- | --- |

(82)

Komisjon leidis, et Hiinas esineb ulatuslik riigi sekkumine, mis moonutab ressursside tegelikku turupõhimõtete kohast jaotust (14).

14

| (83) | Komisjon järeldas ka, et Hiina valitsuse omandis oli endiselt märkimisväärne osa alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande mõistes (15). |
| --- | --- |

(83)

Komisjon järeldas ka, et Hiina valitsuse omandis oli endiselt märkimisväärne osa alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande mõistes (15).

15

| (84) | Samuti tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsusel oli ettevõtetes riigi esindatuse tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande mõistes võimalus mõjutada hindu ja kulusid (16). |
| --- | --- |

(84)

Samuti tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsusel oli ettevõtetes riigi esindatuse tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande mõistes võimalus mõjutada hindu ja kulusid (16).

16

| (85) | Veel leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisenditega varustamisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina plaanimajandus toob kaasa ressursside kontsentreerumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt oluliseks, lubamata neil jaotuda turujõudude mõjul (17). |
| --- | --- |

(85)

Veel leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisenditega varustamisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina plaanimajandus toob kaasa ressursside kontsentreerumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt oluliseks, lubamata neil jaotuda turujõudude mõjul (17).

17

| (86) | Peale selle jõudis komisjon järeldusele, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande mõistes nõuetekohaselt ning põhjustavad Hiinas seetõttu moonutusi, eriti just maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisega ja maakasutusõiguste jaotamisega (18). |
| --- | --- |

(86)

Peale selle jõudis komisjon järeldusele, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande mõistes nõuetekohaselt ning põhjustavad Hiinas seetõttu moonutusi, eriti just maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisega ja maakasutusõiguste jaotamisega (18).

18

| (87) | Samuti leidis komisjon metallurgiasektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (19) ning finantsturgude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses Hiina ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (20). |
| --- | --- |

(87)

Samuti leidis komisjon metallurgiasektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (19) ning finantsturgude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses Hiina ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (20).

19

20

| (88) | Nagu eelmisteski Hiina metallurgiasektorit käsitlenud uurimistes, uuris komisjon ka käesoleval juhul, kas Hiina omamaiseid hindu ja kulusid oleks õige kasutada, sest esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(88)

Nagu eelmisteski Hiina metallurgiasektorit käsitlenud uurimistes, uuris komisjon ka käesoleval juhul, kas Hiina omamaiseid hindu ja kulusid oleks õige kasutada, sest esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (89) | Komisjon tegi seda toimikus sisalduvate tõendite alusel, sealhulgas tõendite alusel, mis on esitatud taotluses ja komisjoni aruandes Hiinas esinevate oluliste moonutuste kohta (21) (edaspidi „aruanne“), mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Selles analüüsis käsitleti valitsuse märkimisväärset sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon tegi seda toimikus sisalduvate tõendite alusel, sealhulgas tõendite alusel, mis on esitatud taotluses ja komisjoni aruandes Hiinas esinevate oluliste moonutuste kohta (21) (edaspidi „aruanne“), mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Selles analüüsis käsitleti valitsuse märkimisväärset sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul.

21

| (90) | Komisjon täiendas neid elemente omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon täiendas neid elemente omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes.

| (91) | Taotluses viidati käesoleval juhul aruandele, eelkõige punktile 12.4.2, milles käsitletakse räni ekspordipiiranguid, ja elektriturule osutavatele punktidele. Taotluse esitaja viitas läbivaatamistaotluses ka AlloyConsulti autoriõigusega kaitstud uuringule seoses riigi põhjustatud turumoonutustega Hiina ferrosulamite ja ränitööstuses. |
| --- | --- |

(91)

Taotluses viidati käesoleval juhul aruandele, eelkõige punktile 12.4.2, milles käsitletakse räni ekspordipiiranguid, ja elektriturule osutavatele punktidele. Taotluse esitaja viitas läbivaatamistaotluses ka AlloyConsulti autoriõigusega kaitstud uuringule seoses riigi põhjustatud turumoonutustega Hiina ferrosulamite ja ränitööstuses.

| (92) | Teatav osa ränisektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis ja kontrolli all alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Kuna ükski uurimisalust toodet valmistav Hiina eksportija koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigiomandis olevate ränitootjate suhtarvu täpsemalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(92)

Teatav osa ränisektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis ja kontrolli all alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Kuna ükski uurimisalust toodet valmistav Hiina eksportija koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigiomandis olevate ränitootjate suhtarvu täpsemalt kindlaks määrata.

| (93) | Komisjon tegi siiski kindlaks, et mitu Hiina ränitootjat on riigi omandis. Üks neist on Yunnan Nujiang International Silicon Trade Co, mis on Xiamen ITG Group Corp., Ltd tütarettevõtja (22). Xiamen ITG Groupi kontrolliv aktsionär on Xiameni linna riigivarade järelevalve ja halduse komisjon (23). |
| --- | --- |

(93)

Komisjon tegi siiski kindlaks, et mitu Hiina ränitootjat on riigi omandis. Üks neist on Yunnan Nujiang International Silicon Trade Co, mis on Xiamen ITG Group Corp., Ltd tütarettevõtja (22). Xiamen ITG Groupi kontrolliv aktsionär on Xiameni linna riigivarade järelevalve ja halduse komisjon (23).

22

23

| (94) | Samamoodi on Shanghai Puyuan Foreign Economic and Trading Company (24) (edaspidi „SPFC“) täielikult äriühingule Shanghai National Nuclear Puyuan Group kuuluv tütarettevõtja ja see omakorda kuulub täielikult äriühingule China National Nuclear Corporation (edaspidi „CNNC“), mis on üks Hiina kesktasandi riigi osalusega ettevõtetest. |
| --- | --- |

(94)

Samamoodi on Shanghai Puyuan Foreign Economic and Trading Company (24) (edaspidi „SPFC“) täielikult äriühingule Shanghai National Nuclear Puyuan Group kuuluv tütarettevõtja ja see omakorda kuulub täielikult äriühingule China National Nuclear Corporation (edaspidi „CNNC“), mis on üks Hiina kesktasandi riigi osalusega ettevõtetest.

24

| (95) | Lisaks leiti uurimisel, et suur osa uurimisaluse toote peamise tootmisteguri, st elektrienergia sektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis. Nagu komisjon aruandes märkis, iseloomustab Hiina elektriturgu riigi osalusega ettevõtete jõuline osalemine tarneahela eri etappides, kusjuures kogu ülekandevõrk kuulub kahele riigi osalusega ettevõttele ja ka elektri tootmise etapis on riigi osalus märkimisväärne. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks leiti uurimisel, et suur osa uurimisaluse toote peamise tootmisteguri, st elektrienergia sektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omandis. Nagu komisjon aruandes märkis, iseloomustab Hiina elektriturgu riigi osalusega ettevõtete jõuline osalemine tarneahela eri etappides, kusjuures kogu ülekandevõrk kuulub kahele riigi osalusega ettevõttele ja ka elektri tootmise etapis on riigi osalus märkimisväärne.

| (96) | Seoses Hiina valitsuse võimalusega mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu äriühingutes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses tegi komisjon uurimise käigus kindlaks isiklikud sidemed HKP ja uurimisalust toodet tootvate äriühingu vahel ning organisatsioonilised korporatiivsed omadused, mis annavad HKP-le võimaluse sekkuda äriühingute äritegevusse. |
| --- | --- |

(96)

Seoses Hiina valitsuse võimalusega mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu äriühingutes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses tegi komisjon uurimise käigus kindlaks isiklikud sidemed HKP ja uurimisalust toodet tootvate äriühingu vahel ning organisatsioonilised korporatiivsed omadused, mis annavad HKP-le võimaluse sekkuda äriühingute äritegevusse.

| (97) | Äriühingus ITG Xiamen Group on HKP komitee äriühingu organisatsioonilise tasandi kõrgeimal tasandil, mis on võrdne direktorite nõukogu ja järelevalvenõukoguga ning kõrgem kui kõrgem juhtkond (25). |
| --- | --- |

(97)

Äriühingus ITG Xiamen Group on HKP komitee äriühingu organisatsioonilise tasandi kõrgeimal tasandil, mis on võrdne direktorite nõukogu ja järelevalvenõukoguga ning kõrgem kui kõrgem juhtkond (25).

25

| (98) | Lisaks on SPFC puhul äriühingu Shanghai National Nuclear Puyuan Group juhatuse esimees samal ajal parteikomitee sekretär ning äriühingu peadirektor tegutseb samal ajal parteikomitee asesekretärina (26). |
| --- | --- |

(98)

Lisaks on SPFC puhul äriühingu Shanghai National Nuclear Puyuan Group juhatuse esimees samal ajal parteikomitee sekretär ning äriühingu peadirektor tegutseb samal ajal parteikomitee asesekretärina (26).

26

| (99) | Lisaks näitas uurimine, et ränisektoris on nii riigile kuuluvad kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Sarnaselt teistele Hiina majandussektoritele on ka selle sektori tootjad sunnitud korraldama partei tugevdamise tegevusi ning tagama tiheda seotuse HKP ja selle ideoloogiaga. Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha suuremat sekkumist ränisektorisse, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(99)

Lisaks näitas uurimine, et ränisektoris on nii riigile kuuluvad kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Sarnaselt teistele Hiina majandussektoritele on ka selle sektori tootjad sunnitud korraldama partei tugevdamise tegevusi ning tagama tiheda seotuse HKP ja selle ideoloogiaga. Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha suuremat sekkumist ränisektorisse, nagu eespool kirjeldatud.

| (100) | ITG Xiamen Group kirjeldab oma veebisaidil ulatuslikku partei tugevdamisega seotud tegevust. Viidates HKP uurimisrühma 2022. aasta veebruari koosolekule, rõhutab äriühing, et on vaja „kindlalt tagada erimajandustsooni rajamise õige suund, rakendada partei terviklikku juhtimist äriühingus China International Trade Holding Group, jätkata partei ulatusliku ja range juhtimise süvendamist ning järgida Hiina eripäradega sotsialismi teed ja vankumatult peasekretäri Xi Jinpingi tulevikusuunda“ (27). |
| --- | --- |

(100)

ITG Xiamen Group kirjeldab oma veebisaidil ulatuslikku partei tugevdamisega seotud tegevust. Viidates HKP uurimisrühma 2022. aasta veebruari koosolekule, rõhutab äriühing, et on vaja „kindlalt tagada erimajandustsooni rajamise õige suund, rakendada partei terviklikku juhtimist äriühingus China International Trade Holding Group, jätkata partei ulatusliku ja range juhtimise süvendamist ning järgida Hiina eripäradega sotsialismi teed ja vankumatult peasekretäri Xi Jinpingi tulevikusuunda“ (27).

kindlalt tagada erimajandustsooni rajamise õige suund, rakendada partei terviklikku juhtimist äriühingus China International Trade Holding Group, jätkata partei ulatusliku ja range juhtimise süvendamist ning järgida Hiina eripäradega sotsialismi teed ja vankumatult peasekretäri Xi Jinpingi tulevikusuunda

27

| (101) | HKP juhtkonnale tuginemine ei piirdu üksnes kõige hilisema ajavahemikuga, vaid hõlmab ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, nagu nähtub näiteks SPFC veebisaidilt, kus kirjeldatakse 17. novembril 2020 toimunud kontserni parteikomitee koosoleku järeldusi: „[P]eame tugevdama ideoloogilist sisu, suurendama nähtavust, aktiivset mõtlemist, enesedistsipliini ja enesekontrolli, omistama tähtsust õppimisele, tugevdama mõistmist, süvendama Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu ja selle rakendamist [...] Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viiendal täiskogu istungjärgul nõuti, et majandusarengu keskmes oleks reaalmajandus, ning tuleks teha jõupingutusi tööstusahela ja tarneahela moderniseerimise parandamiseks, tänapäevase tööstussüsteemi arengu kiirendamiseks [...] [O]n vaja uurida ja rakendada peasekretäri Xi Jinpingi oluliste kõnede vaimu ja Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu,[...] millega kaasneb suur poliitiline teadvus, ideoloogiline ja tegevusteadlikkus; kooskõlas partei keskkomitee, kontserni ja CNNC Puyuani integreeritud kaasamisega rakendamise tagamiseks kohapeal on vaja täielikult integreerida partei 19. keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu [...] CNNC tarneahela juhtrühma liikmed, keskastme töötajad ja erinevate filiaalide liikmed, kes osalesid laiendatud uurimisrühma koosolekul (28).“ |
| --- | --- |

(101)

HKP juhtkonnale tuginemine ei piirdu üksnes kõige hilisema ajavahemikuga, vaid hõlmab ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, nagu nähtub näiteks SPFC veebisaidilt, kus kirjeldatakse 17. novembril 2020 toimunud kontserni parteikomitee koosoleku järeldusi: „[P]eame tugevdama ideoloogilist sisu, suurendama nähtavust, aktiivset mõtlemist, enesedistsipliini ja enesekontrolli, omistama tähtsust õppimisele, tugevdama mõistmist, süvendama Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu ja selle rakendamist [...] Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viiendal täiskogu istungjärgul nõuti, et majandusarengu keskmes oleks reaalmajandus, ning tuleks teha jõupingutusi tööstusahela ja tarneahela moderniseerimise parandamiseks, tänapäevase tööstussüsteemi arengu kiirendamiseks [...] [O]n vaja uurida ja rakendada peasekretäri Xi Jinpingi oluliste kõnede vaimu ja Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu,[...] millega kaasneb suur poliitiline teadvus, ideoloogiline ja tegevusteadlikkus; kooskõlas partei keskkomitee, kontserni ja CNNC Puyuani integreeritud kaasamisega rakendamise tagamiseks kohapeal on vaja täielikult integreerida partei 19. keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu [...] CNNC tarneahela juhtrühma liikmed, keskastme töötajad ja erinevate filiaalide liikmed, kes osalesid laiendatud uurimisrühma koosolekul (28).“

[P]eame tugevdama ideoloogilist sisu, suurendama nähtavust, aktiivset mõtlemist, enesedistsipliini ja enesekontrolli, omistama tähtsust õppimisele, tugevdama mõistmist, süvendama Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu ja selle rakendamist

Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viiendal täiskogu istungjärgul nõuti, et majandusarengu keskmes oleks reaalmajandus, ning tuleks teha jõupingutusi tööstusahela ja tarneahela moderniseerimise parandamiseks, tänapäevase tööstussüsteemi arengu kiirendamiseks

[O]n vaja uurida ja rakendada peasekretäri Xi Jinpingi oluliste kõnede vaimu ja Hiina Kommunistliku Partei 19. Keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu,[...] millega kaasneb suur poliitiline teadvus, ideoloogiline ja tegevusteadlikkus; kooskõlas partei keskkomitee, kontserni ja CNNC Puyuani integreeritud kaasamisega rakendamise tagamiseks kohapeal on vaja täielikult integreerida partei 19. keskkomitee viienda täiskogu istungjärgu vaimu

CNNC tarneahela juhtrühma liikmed, keskastme töötajad ja erinevate filiaalide liikmed, kes osalesid laiendatud uurimisrühma koosolekul

28

| (102) | Lisaks on ränitööstuse ühendus, (29) mis on Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühenduse osa, võtnud oma töökorra kohaselt oma suuniseks HKP põhisuunised (30). Samuti on ühenduse presidendi, asepresidendi või peasekretärina tegutsemise tingimustena loetletud partei suuna, põhimõtete ja poliitika järgimine ning poliitilise pädevuse olemasolu (31). |
| --- | --- |

(102)

Lisaks on ränitööstuse ühendus, (29) mis on Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühenduse osa, võtnud oma töökorra kohaselt oma suuniseks HKP põhisuunised (30). Samuti on ühenduse presidendi, asepresidendi või peasekretärina tegutsemise tingimustena loetletud partei suuna, põhimõtete ja poliitika järgimine ning poliitilise pädevuse olemasolu (31).

29

30

31

| (103) | Samuti tehti kindlaks, et ränisektoris rakendatakse poliitikat, mis soodustab omamaiseid tootjaid või mõjutab muul viisil turgu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Ränil on alumiiniumi ja pooljuhtide (mille sisendiks uurimisalune toode on) tootmises oluline roll, tänu millele on ränisektor üks strateegilistest kujunemisjärgus tootmisharudest, (32) mis saavad kasu paljudest kehtivatest toetusmeetmetest. |
| --- | --- |

(103)

Samuti tehti kindlaks, et ränisektoris rakendatakse poliitikat, mis soodustab omamaiseid tootjaid või mõjutab muul viisil turgu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Ränil on alumiiniumi ja pooljuhtide (mille sisendiks uurimisalune toode on) tootmises oluline roll, tänu millele on ränisektor üks strateegilistest kujunemisjärgus tootmisharudest, (32) mis saavad kasu paljudest kehtivatest toetusmeetmetest.

32

| (104) | Riik sekkub ka räni tootmiseks kasutatavate sisendite turgudesse, eelkõige elektriturgu. Kuigi elekter on räni tootmise üks peamisi sisendeid, ei ole elektri hinnad Hiinas turupõhised ning neid mõjutavad samuti olulised moonutused (tsentraalne hinnakujundus, hinna diferentseerimise ja energia ostmine otse pakkujalt), nagu on märgitud aruandes (33). |
| --- | --- |

(104)

Riik sekkub ka räni tootmiseks kasutatavate sisendite turgudesse, eelkõige elektriturgu. Kuigi elekter on räni tootmise üks peamisi sisendeid, ei ole elektri hinnad Hiinas turupõhised ning neid mõjutavad samuti olulised moonutused (tsentraalne hinnakujundus, hinna diferentseerimise ja energia ostmine otse pakkujalt), nagu on märgitud aruandes (33).

33

| (105) | Kuigi Hiina energiaturul on toimunud mitmeid muutusi ja viidud ellu reforme, ei ole mõned energiasüsteemi puhul olulised hinnad ikka veel turupõhised. Valitsus tunnistab, et hinnad on jätkuvalt suures osas riigi kontrolli all: „Praegune elektrihindade korraldus põhineb endiselt valitsuse määratud hindadel. Hindade korrigeerimine jääb sageli kulude muutustest maha ning elektritarbimise kulusid on raske õigeaegselt ja asjakohaselt kajastada [...] Tõhusat konkurentsimehhanismi elektrienergia müügiks ei ole veel kehtestatud, elektritootmisettevõtete ja kasutajate vahelisi turutehinguid on vähe ning turule on keeruline anda otsustavat rolli ressursside jaotamisel“ (34). |
| --- | --- |

(105)

Kuigi Hiina energiaturul on toimunud mitmeid muutusi ja viidud ellu reforme, ei ole mõned energiasüsteemi puhul olulised hinnad ikka veel turupõhised. Valitsus tunnistab, et hinnad on jätkuvalt suures osas riigi kontrolli all: „Praegune elektrihindade korraldus põhineb endiselt valitsuse määratud hindadel. Hindade korrigeerimine jääb sageli kulude muutustest maha ning elektritarbimise kulusid on raske õigeaegselt ja asjakohaselt kajastada [...] Tõhusat konkurentsimehhanismi elektrienergia müügiks ei ole veel kehtestatud, elektritootmisettevõtete ja kasutajate vahelisi turutehinguid on vähe ning turule on keeruline anda otsustavat rolli ressursside jaotamisel“ (34).

Praegune elektrihindade korraldus põhineb endiselt valitsuse määratud hindadel. Hindade korrigeerimine jääb sageli kulude muutustest maha ning elektritarbimise kulusid on raske õigeaegselt ja asjakohaselt kajastada

Tõhusat konkurentsimehhanismi elektrienergia müügiks ei ole veel kehtestatud, elektritootmisettevõtete ja kasutajate vahelisi turutehinguid on vähe ning turule on keeruline anda otsustavat rolli ressursside jaotamisel

34

| (106) | Turu nõrkuse tõttu, mille põhjused on seotud riigiga, on tehtud uusi katseid turgu korraldada, mis kajastuvad mitmes haldusdokumendis. Näiteks avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon 2020. aasta novembris teatise 2021. aastal keskmise tähtajaga ja pikaajaliste elektrilepingute sõlmimise edendamise kohta (35). |
| --- | --- |

(106)

Turu nõrkuse tõttu, mille põhjused on seotud riigiga, on tehtud uusi katseid turgu korraldada, mis kajastuvad mitmes haldusdokumendis. Näiteks avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon 2020. aasta novembris teatise 2021. aastal keskmise tähtajaga ja pikaajaliste elektrilepingute sõlmimise edendamise kohta (35).

35

| (107) | Selle dokumendi kohaselt peaksid „kohalike omavalitsuste pädevad osakonnad [...] seadma eesmärgiks tagada, et lepingujärgne elektrikogus moodustab vähemalt 80 % viimase kolme aasta keskmisest kogusest“, ning seoses hinnakujundusega tuleks „kohaliku turu eeskirjades kehtestada hälvete arveldamise mehhanism [...], et käsitleda mittevastavusi lepingujärgse elektrikoguse ja tegeliku rakendamise vahel“ ning „parandada keskmise ja pika tähtajaga tehinguhindade mehhanismi. Kõikides kohtades tuleb rangelt rakendada valitsuse heakskiidetud elektrienergia ülekande- ja jaotushindu.“ |
| --- | --- |

(107)

Selle dokumendi kohaselt peaksid „kohalike omavalitsuste pädevad osakonnad [...] seadma eesmärgiks tagada, et lepingujärgne elektrikogus moodustab vähemalt 80 % viimase kolme aasta keskmisest kogusest“, ning seoses hinnakujundusega tuleks „kohaliku turu eeskirjades kehtestada hälvete arveldamise mehhanism [...], et käsitleda mittevastavusi lepingujärgse elektrikoguse ja tegeliku rakendamise vahel“ ning „parandada keskmise ja pika tähtajaga tehinguhindade mehhanismi. Kõikides kohtades tuleb rangelt rakendada valitsuse heakskiidetud elektrienergia ülekande- ja jaotushindu.“

kohalike omavalitsuste pädevad osakonnad

seadma eesmärgiks tagada, et lepingujärgne elektrikogus moodustab vähemalt 80 % viimase kolme aasta keskmisest kogusest

kohaliku turu eeskirjades kehtestada hälvete arveldamise mehhanism

, et käsitleda mittevastavusi lepingujärgse elektrikoguse ja tegeliku rakendamise vahel

parandada keskmise ja pika tähtajaga tehinguhindade mehhanismi. Kõikides kohtades tuleb rangelt rakendada valitsuse heakskiidetud elektrienergia ülekande- ja jaotushindu

| (108) | Teatis sisaldab ka konkreetseid eeskirju rakendamise kohta, nähes ette lepingute sõlmimise jälgimise mehhanismi ning lepingute järelevalve, avalikustamise ja täitmise tagamise (36). |
| --- | --- |

(108)

Teatis sisaldab ka konkreetseid eeskirju rakendamise kohta, nähes ette lepingute sõlmimise jälgimise mehhanismi ning lepingute järelevalve, avalikustamise ja täitmise tagamise (36).

36

| (109) | Lisaks avaldas riiginõukogu 2021. aasta jaanuaris riikliku arengu- ja reformikomisjoni arvamuse linnades vee-, elektri- ja küttevarustuse tasude standardimise kohta eesmärgiga edendada sektoris kvaliteedi arengut (37). Teatis sisaldab konkreetseid eeskirju riikliku hinnakujunduse kohta: „[...] Projektide puhul, mille suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnakujundust või valitsuse kehtestatud tariife, tuleb mõistlikult määrata kindlaks kulude koosseis, tugevdada kulude järelevalvet ja kontrolli, parandada hinnakujundusmehhanismi ja määrata teaduslikult kindlaks hinnatase. [...]“. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks avaldas riiginõukogu 2021. aasta jaanuaris riikliku arengu- ja reformikomisjoni arvamuse linnades vee-, elektri- ja küttevarustuse tasude standardimise kohta eesmärgiga edendada sektoris kvaliteedi arengut (37). Teatis sisaldab konkreetseid eeskirju riikliku hinnakujunduse kohta: „[...] Projektide puhul, mille suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnakujundust või valitsuse kehtestatud tariife, tuleb mõistlikult määrata kindlaks kulude koosseis, tugevdada kulude järelevalvet ja kontrolli, parandada hinnakujundusmehhanismi ja määrata teaduslikult kindlaks hinnatase. [...]“.

37

Projektide puhul, mille suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnakujundust või valitsuse kehtestatud tariife, tuleb mõistlikult määrata kindlaks kulude koosseis, tugevdada kulude järelevalvet ja kontrolli, parandada hinnakujundusmehhanismi ja määrata teaduslikult kindlaks hinnatase.

| (110) | Teatise peamiste eesmärkide hulgas viidatakse konkreetselt valitsuse sisendimehhanismile seoses hinnakujundusega ning hinnakujundusmeetodite valdkondlikule diferentseerimisele: „2025. aastaks tuleb saavutada selged tulemused veevarustus-, elektri-, gaasi- ja küttesektori tasude korrastamisel ja standardimisel. Tuleb luua teadusliku, standarditud ja läbipaistva hinnakujundusmehhanismi alus ning parandada veelgi valitsuse sisendimehhanismi. Märkimisväärselt tuleb parandada seotud sektorite suhtes kohaldatavaid hinnakujundusmeetodeid, kulude järelevalve ja kontrollimise meetodeid, hinnakäitumist ja teenuste üldist hõlmavust, samuti vee-, elektri-, kütte- ning muude toodete ja teenuste pakkumise kvaliteeti ja tõhusust“. |
| --- | --- |

(110)

Teatise peamiste eesmärkide hulgas viidatakse konkreetselt valitsuse sisendimehhanismile seoses hinnakujundusega ning hinnakujundusmeetodite valdkondlikule diferentseerimisele: „2025. aastaks tuleb saavutada selged tulemused veevarustus-, elektri-, gaasi- ja küttesektori tasude korrastamisel ja standardimisel. Tuleb luua teadusliku, standarditud ja läbipaistva hinnakujundusmehhanismi alus ning parandada veelgi valitsuse sisendimehhanismi. Märkimisväärselt tuleb parandada seotud sektorite suhtes kohaldatavaid hinnakujundusmeetodeid, kulude järelevalve ja kontrollimise meetodeid, hinnakäitumist ja teenuste üldist hõlmavust, samuti vee-, elektri-, kütte- ning muude toodete ja teenuste pakkumise kvaliteeti ja tõhusust“.

2025. aastaks tuleb saavutada selged tulemused veevarustus-, elektri-, gaasi- ja küttesektori tasude korrastamisel ja standardimisel. Tuleb luua teadusliku, standarditud ja läbipaistva hinnakujundusmehhanismi alus ning parandada veelgi valitsuse sisendimehhanismi. Märkimisväärselt tuleb parandada seotud sektorite suhtes kohaldatavaid hinnakujundusmeetodeid, kulude järelevalve ja kontrollimise meetodeid, hinnakäitumist ja teenuste üldist hõlmavust, samuti vee-, elektri-, kütte- ning muude toodete ja teenuste pakkumise kvaliteeti ja tõhusust

| (111) | Uurimisaluse toote tootmiseks kasutatakse ühe toorainena ka kivisütt. Nagu aruandes märgitud, esineb Hiina kivisöeturul moonutusi, mis tulenevad eelkõige subsideerimisest (38) ning kivisöevarude kasutamise majandamisest ja kontrollimisest (39). |
| --- | --- |

(111)

Uurimisaluse toote tootmiseks kasutatakse ühe toorainena ka kivisütt. Nagu aruandes märgitud, esineb Hiina kivisöeturul moonutusi, mis tulenevad eelkõige subsideerimisest (38) ning kivisöevarude kasutamise majandamisest ja kontrollimisest (39).

38

39

| (112) | Hiljutises kaltsiumsilitsiidi uurimises tehti kindlaks riigi sekkumise täiendavad elemendid söeturul. 2021. aasta mais avaldasid riiklik energiaamet ja riiklik arengu- ja reformikomisjon ühise teatise kivisöekaevanduste tootmisvõimsuse juhtimismeetmete ja heakskiitmise kriteeriumide kohta, et reguleerida kivisöekaevanduste tootmisvõimsust ja rakendada asjakohaseid piirmäärasid, mis arvutatakse teatise alusel (40). 2020. aasta detsembris avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon teatise keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute sõlmimise ja täitmise tagamise kohta 2021. aastal (41). |
| --- | --- |

(112)

Hiljutises kaltsiumsilitsiidi uurimises tehti kindlaks riigi sekkumise täiendavad elemendid söeturul. 2021. aasta mais avaldasid riiklik energiaamet ja riiklik arengu- ja reformikomisjon ühise teatise kivisöekaevanduste tootmisvõimsuse juhtimismeetmete ja heakskiitmise kriteeriumide kohta, et reguleerida kivisöekaevanduste tootmisvõimsust ja rakendada asjakohaseid piirmäärasid, mis arvutatakse teatise alusel (40). 2020. aasta detsembris avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon teatise keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute sõlmimise ja täitmise tagamise kohta 2021. aastal (41).

40

41

| (113) | Teatises rõhutatakse sõnaselgelt eesmärki suurendada riigi mõju ja järelevalvet lepinguprotsessis: „suurendada valitsuse rolli, keskenduda süsteemi ülesehituse tugevdamisele, parandada tehingueeskirju, tugevdada krediidijärelevalvet ning suunata asjaomaseid osapooli suurendama teadlikkust üldisest olukorrast, võtma sotsiaalset vastutust, standardima lepingute täitmist ja tagama kivisöeturu tõrgeteta toimimine“. |
| --- | --- |

(113)

Teatises rõhutatakse sõnaselgelt eesmärki suurendada riigi mõju ja järelevalvet lepinguprotsessis: „suurendada valitsuse rolli, keskenduda süsteemi ülesehituse tugevdamisele, parandada tehingueeskirju, tugevdada krediidijärelevalvet ning suunata asjaomaseid osapooli suurendama teadlikkust üldisest olukorrast, võtma sotsiaalset vastutust, standardima lepingute täitmist ja tagama kivisöeturu tõrgeteta toimimine“.

suurendada valitsuse rolli, keskenduda süsteemi ülesehituse tugevdamisele, parandada tehingueeskirju, tugevdada krediidijärelevalvet ning suunata asjaomaseid osapooli suurendama teadlikkust üldisest olukorrast, võtma sotsiaalset vastutust, standardima lepingute täitmist ja tagama kivisöeturu tõrgeteta toimimine

| (114) | Teatises antakse ka korraldus „[t]ugevdada tootmisharu enesedistsipliini. Kõik asjaomased tootmisharu ettevõtete ühendused peavad suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte kasutama turu pakkumise ja nõudluse olukorda ega tootmisharu soodsat seisundit tasakaalustamata lepingute sõlmimiseks. Suurettevõtted peavad näitama eeskuju, reguleerima lepingute sõlmimist, suurendama oma teadlikkust kohustuste täitmisest, ilmutama initsiatiivi sotsiaalse vastutuse võtmisel ja stabiilsete hindade tagamisel ning edendama kivisöeturu tõrgeteta toimimist riigi tasandil.“ |
| --- | --- |

(114)

Teatises antakse ka korraldus „[t]ugevdada tootmisharu enesedistsipliini. Kõik asjaomased tootmisharu ettevõtete ühendused peavad suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte kasutama turu pakkumise ja nõudluse olukorda ega tootmisharu soodsat seisundit tasakaalustamata lepingute sõlmimiseks. Suurettevõtted peavad näitama eeskuju, reguleerima lepingute sõlmimist, suurendama oma teadlikkust kohustuste täitmisest, ilmutama initsiatiivi sotsiaalse vastutuse võtmisel ja stabiilsete hindade tagamisel ning edendama kivisöeturu tõrgeteta toimimist riigi tasandil.“

[t]ugevdada tootmisharu enesedistsipliini. Kõik asjaomased tootmisharu ettevõtete ühendused peavad suunama ettevõtteid tugevdama enesedistsipliini, täitma nõuetekohaselt keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute nõudeid ning mitte kasutama turu pakkumise ja nõudluse olukorda ega tootmisharu soodsat seisundit tasakaalustamata lepingute sõlmimiseks. Suurettevõtted peavad näitama eeskuju, reguleerima lepingute sõlmimist, suurendama oma teadlikkust kohustuste täitmisest, ilmutama initsiatiivi sotsiaalse vastutuse võtmisel ja stabiilsete hindade tagamisel ning edendama kivisöeturu tõrgeteta toimimist riigi tasandil.“

| (115) | Eriti tähelepanuväärne on selge korraldus mitte juhinduda lepingute sõlmimisel turul valitsevast nõudluse ja pakkumise olukorrast. 2021. aasta aprillis avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon täiendava teatise 2021. aastal sõlmitavate keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute järelevalve ja haldamise tagamise kohta, mille eesmärk on paremini kontrollida müügilepingute täitmist ja tagada kivisöega varustamine (eelnevalt osutatud teatise nr 902 sätete alusel). Selle teatise järgi peaksid asjaomased isikud eelkõige tagama, et igakuine täitmise määr ei oleks väiksem kui 80 % ning kvartaalne ja aastane täitmise määr ei oleks väiksem kui 90 % (42). |
| --- | --- |

(115)

Eriti tähelepanuväärne on selge korraldus mitte juhinduda lepingute sõlmimisel turul valitsevast nõudluse ja pakkumise olukorrast. 2021. aasta aprillis avaldas riiklik arengu- ja reformikomisjon täiendava teatise 2021. aastal sõlmitavate keskmise tähtajaga ja pikaajaliste kivisöelepingute järelevalve ja haldamise tagamise kohta, mille eesmärk on paremini kontrollida müügilepingute täitmist ja tagada kivisöega varustamine (eelnevalt osutatud teatise nr 902 sätete alusel). Selle teatise järgi peaksid asjaomased isikud eelkõige tagama, et igakuine täitmise määr ei oleks väiksem kui 80 % ning kvartaalne ja aastane täitmise määr ei oleks väiksem kui 90 % (42).

42

| (116) | Riigi sekkumine kivisöeturul nähtub ka hiljutisest otsusest pikendada peatatud tegevusega kivisöekaevanduste katselist käitamisaega veel ühe aasta võrra, et suurendada tootmist ja pakkumist eesmärgiga võidelda kivisöe hinnatõusuga (mis järgnes kaevanduste tootmistegevuse varasemale peatamisele) (43). |
| --- | --- |

(116)

Riigi sekkumine kivisöeturul nähtub ka hiljutisest otsusest pikendada peatatud tegevusega kivisöekaevanduste katselist käitamisaega veel ühe aasta võrra, et suurendada tootmist ja pakkumist eesmärgiga võidelda kivisöe hinnatõusuga (mis järgnes kaevanduste tootmistegevuse varasemale peatamisele) (43).

43

| (117) | Eespool esitatud näidetest ilmneb, et Hiina valitsus juhib ränisektori arengut paljude poliitiliste vahendite ja korralduste kaudu ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori toimimise aspekte. Valitsuse suunamine ja sekkumine puudutavad ka uurimisaluse toote valmistamisel kasutatavaid peamisi sisendeid. |
| --- | --- |

(117)

Eespool esitatud näidetest ilmneb, et Hiina valitsus juhib ränisektori arengut paljude poliitiliste vahendite ja korralduste kaudu ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori toimimise aspekte. Valitsuse suunamine ja sekkumine puudutavad ka uurimisaluse toote valmistamisel kasutatavaid peamisi sisendeid.

| (118) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või täitmise ebapiisav tagamine metallurgiasektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid. |
| --- | --- |

(118)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või täitmise ebapiisav tagamine metallurgiasektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid.

| (119) | Metallurgiasektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande mõistes. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses kapitali kättesaadavusega või sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(119)

Metallurgiasektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande mõistes. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses kapitali kättesaadavusega või sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi).

| (120) | Pealegi ei ole esitatud käesolevas uurimises tõendeid, mis näitaksid, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohane riigi sekkumine finantssüsteemi metallurgiasektorit ei mõjuta. Seega mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(120)

Pealegi ei ole esitatud käesolevas uurimises tõendeid, mis näitaksid, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohane riigi sekkumine finantssüsteemi metallurgiasektorit ei mõjuta. Seega mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (121) | Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui uurimisaluse toote tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused; nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused, ning neile kohaldatakse plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(121)

Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui uurimisaluse toote tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused; nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused, ning neile kohaldatakse plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (122) | Seetõttu ei ole sobimatu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses kasutada mitte ainult uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu, vaid ka sisendikulusid (sh tooraine-, energia-, maa-, rahastus-, tööjõukulud jne), sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu ei ole sobimatu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses kasutada mitte ainult uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu, vaid ka sisendikulusid (sh tooraine-, energia-, maa-, rahastus-, tööjõukulud jne), sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas.

| (123) | Õigupoolest toimub kapitali, maa, tööjõu, energia ja toorainetega seoses kirjeldatud riiklik sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on Hiinas toodetud eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka iga sisendi sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(123)

Õigupoolest toimub kapitali, maa, tööjõu, energia ja toorainetega seoses kirjeldatud riiklik sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on Hiinas toodetud eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka iga sisendi sisendi jne kohta.

| (124) | Hiina valitsus ega tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(124)

Hiina valitsus ega tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

| (125) | Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud (sh tooraine-, energia- ja tööjõukulud) ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme loetletud olulise asjaolu tegelik või võimalik mõju. |
| --- | --- |

(125)

Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud (sh tooraine-, energia- ja tööjõukulud) ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme loetletud olulise asjaolu tegelik või võimalik mõju.

| (126) | Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei sobi normaalväärtuse väljaselgitamiseks kasutada Hiina omamaiseid hindu ega kulusid. |
| --- | --- |

(126)

Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei sobi normaalväärtuse väljaselgitamiseks kasutada Hiina omamaiseid hindu ega kulusid.

| (127) | Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis kajastavad moonutamata hindu või võrdlusaluseid (st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel), kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(127)

Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis kajastavad moonutamata hindu või võrdlusaluseid (st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel), kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.2.3.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.2.3.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (128) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | Hiinaga sarnane majandusearengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga (44); |
| --- | --- | --- |

(128)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

Hiinaga sarnane majandusearengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga (44);

44

| — | samasuguse toote tootmine selles riigis; (45) |
| --- | --- |

—

samasuguse toote tootmine selles riigis; (45)

45

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui sobivaid võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui sobivaid võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (129) | Komisjon avaldas kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille huvitatud isikud said nende asjaolude ja allikate kohta. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon avaldas kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille huvitatud isikud said nende asjaolude ja allikate kohta.

3.2.3.2.   Hiinaga sarnane majandusarengu tase

Hiinaga sarnane majandusarengu tase

| (130) | Esimeses teates tegi komisjon kindlaks, et Brasiilia ja Malaisia on Maailmapanga andmetel Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid, kus räni toodetakse. Maailmapanga liigituse kohaselt on mõlemad riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid, kus teadaolevalt toodetakse samasugust toodet. |
| --- | --- |

(130)

Esimeses teates tegi komisjon kindlaks, et Brasiilia ja Malaisia on Maailmapanga andmetel Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid, kus räni toodetakse. Maailmapanga liigituse kohaselt on mõlemad riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid, kus teadaolevalt toodetakse samasugust toodet.

| (131) | Ükski huvitatud isik ei teinud kindlaks muid võimalikke võrdlusriike. |
| --- | --- |

(131)

Ükski huvitatud isik ei teinud kindlaks muid võimalikke võrdlusriike.

3.2.3.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (132) | Esimeses teates märkis komisjon, et taotluse esitaja kindlaks tehtud ränitootja RIMA Industrial ei olnud kalendriaastal 2020 kasumlik ja et selles etapis ei olnud kindlaks tehtud ühtegi teist Brasiilia tootjat. |
| --- | --- |

(132)

Esimeses teates märkis komisjon, et taotluse esitaja kindlaks tehtud ränitootja RIMA Industrial ei olnud kalendriaastal 2020 kasumlik ja et selles etapis ei olnud kindlaks tehtud ühtegi teist Brasiilia tootjat.

| (133) | Eusmeti poolt kindlaks tehtud Malaisias asuv ränitootja PMB Silicon Bhd oli kalendriaastal 2020 kasumlik. Selle põhjal leidis komisjon esimeses teates, et Malaisia võib olla sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(133)

Eusmeti poolt kindlaks tehtud Malaisias asuv ränitootja PMB Silicon Bhd oli kalendriaastal 2020 kasumlik. Selle põhjal leidis komisjon esimeses teates, et Malaisia võib olla sobiv võrdlusriik.

| (134) | Pärast esimese teate avaldamist esitas taotluse esitaja loetelu Brasiilia ränitootjatest ja näitas avalike finantsandmete kättesaadavust iga kõnealuse tootja kohta. |
| --- | --- |

(134)

Pärast esimese teate avaldamist esitas taotluse esitaja loetelu Brasiilia ränitootjatest ja näitas avalike finantsandmete kättesaadavust iga kõnealuse tootja kohta.

| (135) | Taotleja esitatud tootjate seas tehti kindlaks Brasiilias üks ränitootja, äriühing MinasLigas, kes oli 2020. aastal kasumlik. |
| --- | --- |

(135)

Taotleja esitatud tootjate seas tehti kindlaks Brasiilias üks ränitootja, äriühing MinasLigas, kes oli 2020. aastal kasumlik.

| (136) | Seetõttu oli komisjonil kaks kasumlikku ränitootjat, üks Malaisias ja üks Brasiilias. |
| --- | --- |

(136)

Seetõttu oli komisjonil kaks kasumlikku ränitootjat, üks Malaisias ja üks Brasiilias.

| (137) | Teises teates võrdles komisjon täiendavalt Malaisias ja Brasiilias kättesaadavaid andmeid tootmistegurite kohta. Komisjon jõudis järeldusele, et Malaisia puhul oli tootmistegurite andmekogum representatiivsem, kuna Brasiiliasse ei imporditud keskmise tuhasisaldusega sütt ning kvartsi ja hakkpuidu impordi kogused olid piiratud ja nende hinnad ebatüüpilised. |
| --- | --- |

(137)

Teises teates võrdles komisjon täiendavalt Malaisias ja Brasiilias kättesaadavaid andmeid tootmistegurite kohta. Komisjon jõudis järeldusele, et Malaisia puhul oli tootmistegurite andmekogum representatiivsem, kuna Brasiiliasse ei imporditud keskmise tuhasisaldusega sütt ning kvartsi ja hakkpuidu impordi kogused olid piiratud ja nende hinnad ebatüüpilised.

| (138) | Seepärast andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Malaisiat ja äriühingut PMB Silicon Bhd. |
| --- | --- |

(138)

Seepärast andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Malaisiat ja äriühingut PMB Silicon Bhd.

| (139) | Huvitatud isikutel paluti esitada märkusi Malaisia võrdlusriigiks ja äriühingu PMB Silicon Bhd võrdlusriigi tootjaks sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(139)

Huvitatud isikutel paluti esitada märkusi Malaisia võrdlusriigiks ja äriühingu PMB Silicon Bhd võrdlusriigi tootjaks sobivuse kohta.

| (140) | Märkused teise teate kohta saadi Eusmetilt, kes toetas komisjoni otsust kasutada Malaisiat, ja taotluse esitajalt, kes väitis, et sobiv võrdlusriik peaks olema Brasiilia. |
| --- | --- |

(140)

Märkused teise teate kohta saadi Eusmetilt, kes toetas komisjoni otsust kasutada Malaisiat, ja taotluse esitajalt, kes väitis, et sobiv võrdlusriik peaks olema Brasiilia.

| (141) | Taotluse esitaja vaidlustas Malaisia kasutamise võrdlusriigina, tuginedes äriühingu PMB Silicon Bhd finantsandmetele. Taotluse esitaja väitis, et äriühingu tegevus oli 2020. aastal kahjumlik, kuid ei esitanud ühtegi tõendit. |
| --- | --- |

(141)

Taotluse esitaja vaidlustas Malaisia kasutamise võrdlusriigina, tuginedes äriühingu PMB Silicon Bhd finantsandmetele. Taotluse esitaja väitis, et äriühingu tegevus oli 2020. aastal kahjumlik, kuid ei esitanud ühtegi tõendit.

| (142) | Oma 1. aprilli 2022. aasta kirjas esitas Eusmet PMB Silicon Bhd kohalikul tasandil avaldatud raamatupidamisaruanded, mis näitasid, et ettevõte oli 2020. aastal kasumlik. Seetõttu lükati ühenduse Euroalliages väide tagasi. |
| --- | --- |

(142)

Oma 1. aprilli 2022. aasta kirjas esitas Eusmet PMB Silicon Bhd kohalikul tasandil avaldatud raamatupidamisaruanded, mis näitasid, et ettevõte oli 2020. aastal kasumlik. Seetõttu lükati ühenduse Euroalliages väide tagasi.

| (143) | Taotluse esitaja vaidlustas ka osa selliste Malaisiast pärit avalikult kättesaadavate andmete representatiivsuse, mis käsitlevad kõrvalsaadusi, ja palus uuesti, et komisjon kasutaks nende tegurite puhul Brasiilia andmeid, kui see on asjakohane, ja teiste riikide andmeid, kui see ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(143)

Taotluse esitaja vaidlustas ka osa selliste Malaisiast pärit avalikult kättesaadavate andmete representatiivsuse, mis käsitlevad kõrvalsaadusi, ja palus uuesti, et komisjon kasutaks nende tegurite puhul Brasiilia andmeid, kui see on asjakohane, ja teiste riikide andmeid, kui see ei ole asjakohane.

| (144) | Seepärast vaatas komisjon Malaisia andmed uuesti läbi, võttes arvesse nii taotluse esitaja kui ka Eusmeti märkusi nende andmete kohta. Komisjon järeldas, et Malaisia andmed tootmistegurite kohta on usaldusväärsed. Komisjon märkis ka, et kuna normaalväärtuse arvutamisel kasutatakse kõrvalsaaduste tulu arvutamiseks protsendimäära, ei kasutata enam teises teates esitatud kõrvalsaaduste võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(144)

Seepärast vaatas komisjon Malaisia andmed uuesti läbi, võttes arvesse nii taotluse esitaja kui ka Eusmeti märkusi nende andmete kohta. Komisjon järeldas, et Malaisia andmed tootmistegurite kohta on usaldusväärsed. Komisjon märkis ka, et kuna normaalväärtuse arvutamisel kasutatakse kõrvalsaaduste tulu arvutamiseks protsendimäära, ei kasutata enam teises teates esitatud kõrvalsaaduste võrdlusaluseid.

| (145) | Lisaks märkis komisjon, et taotluse esitaja tunnistas Brasiilia puhul, et mõned andmed ei ole asjakohased ja et tuleks kasutada muid allikaid. Seega ei nõustunud komisjon taotluse esitaja selle argumendiga. |
| --- | --- |

(145)

Lisaks märkis komisjon, et taotluse esitaja tunnistas Brasiilia puhul, et mõned andmed ei ole asjakohased ja et tuleks kasutada muid allikaid. Seega ei nõustunud komisjon taotluse esitaja selle argumendiga.

| (146) | Pärast teise teate avaldamist märkis komisjon, et andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) andmete väljavõttes Malaisiasse imporditava hakkpuidu kohta oli viga. Väljavõte oli tehtud eurodes, mitte Hiina jüaanides, mistõttu oli hind tonni kohta vale. Analüüsi kohaselt oli tegelik hind jüaanides tonni kohta palju kõrgem kui liidu tootmisharu makstav hind ning palju kõrgem kui GTAs kõigi riikide keskmine ekspordihind tonni kohta. |
| --- | --- |

(146)

Pärast teise teate avaldamist märkis komisjon, et andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) andmete väljavõttes Malaisiasse imporditava hakkpuidu kohta oli viga. Väljavõte oli tehtud eurodes, mitte Hiina jüaanides, mistõttu oli hind tonni kohta vale. Analüüsi kohaselt oli tegelik hind jüaanides tonni kohta palju kõrgem kui liidu tootmisharu makstav hind ning palju kõrgem kui GTAs kõigi riikide keskmine ekspordihind tonni kohta.

| (147) | Kuna hakkpuidu hindu ei peetud representatiivseks ja hakkpuidu rahvusvaheline moonutamata hind puudus, leidis komisjon, et Euroopa Liitu suunatud impordi keskmine hind jüaanides tonni kohta on selle tooraine jaoks sobiv võrdlusalus. |
| --- | --- |

(147)

Kuna hakkpuidu hindu ei peetud representatiivseks ja hakkpuidu rahvusvaheline moonutamata hind puudus, leidis komisjon, et Euroopa Liitu suunatud impordi keskmine hind jüaanides tonni kohta on selle tooraine jaoks sobiv võrdlusalus.

| (148) | Taotluse esitaja vaidlustas ka elektri- ja tööjõukulude andmete allikad, kuna pidas neid „aegunuks“ (46). |
| --- | --- |

(148)

Taotluse esitaja vaidlustas ka elektri- ja tööjõukulude andmete allikad, kuna pidas neid „aegunuks“ (46).

46

| (149) | Komisjon kontrollis neid allikaid uuesti ja märkis seoses elektriga, et teises teates osutatud tariifid kehtivad endiselt. Tööjõukulude puhul hõlmab teises teates osutatud allikas siiski 2016. aastat. Seepärast otsis komisjon uuemaid andmeid ja tegi sobiva andmeallikana kindlaks Malaisia statistikaameti 2021. aasta juulis avaldatud tööjõukulude statistilise aruande, kus antakse ülevaade 2020. aasta palkadest ja töötasudest (47). |
| --- | --- |

(149)

Komisjon kontrollis neid allikaid uuesti ja märkis seoses elektriga, et teises teates osutatud tariifid kehtivad endiselt. Tööjõukulude puhul hõlmab teises teates osutatud allikas siiski 2016. aastat. Seepärast otsis komisjon uuemaid andmeid ja tegi sobiva andmeallikana kindlaks Malaisia statistikaameti 2021. aasta juulis avaldatud tööjõukulude statistilise aruande, kus antakse ülevaade 2020. aasta palkadest ja töötasudest (47).

47

3.2.3.4.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (150) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Malaisia on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset hinnata vaja. |
| --- | --- |

(150)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Malaisia on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset hinnata vaja.

3.2.3.5.   Järeldus

Järeldus

| (151) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Malaisia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(151)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Malaisia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks.

3.2.4.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (152) | Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest (toorained, energia ja tööjõud), mida uurimisaluse toote tootmisel kasutatakse, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest (toorained, energia ja tööjõud), mida uurimisaluse toote tootmisel kasutatakse, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

| (153) | Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasi. Komisjon teatas, et kasutab Malaisia ametlikke andmeid moonutamata tööjõukulude (48) ja energiakulude (49) kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(153)

Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasi. Komisjon teatas, et kasutab Malaisia ametlikke andmeid moonutamata tööjõukulude (48) ja energiakulude (49) kindlakstegemiseks.

48

49

3.2.5.   Tootmistegurid

Tootmistegurid

| (154) | Võttes arvesse kogu teavet, mis esitati läbivaatamistaotluses ja mille esitasid seejärel taotluse esitaja ja huvitatud isikud, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Räni tootmistegurid









  Tootmistegur | Kaubakood Malaisias | Moonutamata väärtus jüaanides | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Kvarts | 2506 10 | 468,20 | Tonnid |
| Keskmise tuhasisaldusega kivisüsi | 2701 19 | 437,23 | Tonnid |
| Hakkpuit | 4401 21 | 412,50 | Tonnid |
| | 4401 22 | 412,50 | Tonnid |
| Elektroodid | 8545 11 | 39 692,39 | Tonnid |
| Tööjõud |
| Tööjõud | | 21,92 | Töötund |
| Energia |
| Elekter | | 0,53 | kWh |

(154)

Võttes arvesse kogu teavet, mis esitati läbivaatamistaotluses ja mille esitasid seejärel taotluse esitaja ja huvitatud isikud, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Räni tootmistegurid

Räni tootmistegurid

Tootmistegur

Kaubakood Malaisias

Moonutamata väärtus jüaanides

Mõõtühik

Toorained

Kvarts

2506 10

468,20

Tonnid

Keskmise tuhasisaldusega kivisüsi

2701 19

437,23

Tonnid

Hakkpuit

4401 21

412,50

Tonnid

4401 22

412,50

Tonnid

Elektroodid

8545 11

39 692,39

Tonnid

Tööjõud

Tööjõud

21,92

Töötund

Energia

Elekter

0,53

kWh

3.2.6.   Toorained

Toorained

| (155) | Räni toodetakse elektrilistes sukelkaarahjudes kvartsi (ränidioksiidi) termilisel taandamisel süsinikuga eri liiki redutseerijate, nagu kivisöe ja hakkpuidu abil. |
| --- | --- |

(155)

Räni toodetakse elektrilistes sukelkaarahjudes kvartsi (ränidioksiidi) termilisel taandamisel süsinikuga eri liiki redutseerijate, nagu kivisöe ja hakkpuidu abil.

| (156) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, nagu see oli esitatud GTAs. |
| --- | --- |

(156)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, nagu see oli esitatud GTAs.

| (157) | Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (50) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(157)

Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (50) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena.

50

| (158) | Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas, ei ole Hiina omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas, ei ole Hiina omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu.

| (159) | Muudest riikidest, v.a Hiinast pärit impordi ülejäänud andmeid peeti representatiivseks kõikide sisendite puhul, välja arvatud hakkpuit. Nagu on märgitud põhjenduses 146, ei peetud Malaisiasse imporditava hakkpuidu hinda representatiivseks ja seetõttu kasutati Euroopa Liitu suunatud impordi andmeid. |
| --- | --- |

(159)

Muudest riikidest, v.a Hiinast pärit impordi ülejäänud andmeid peeti representatiivseks kõikide sisendite puhul, välja arvatud hakkpuit. Nagu on märgitud põhjenduses 146, ei peetud Malaisiasse imporditava hakkpuidu hinda representatiivseks ja seetõttu kasutati Euroopa Liitu suunatud impordi andmeid.

| (160) | Mitme tootmisteguri puhul moodustasid liidu tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ebaolulise osa tooraine kogukuludest. |
| --- | --- |

(160)

Mitme tootmisteguri puhul moodustasid liidu tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ebaolulise osa tooraine kogukuludest.

| (161) | Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, ning kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate andmed puudusid, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla. Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukulus ja kohaldas seda osakaalu toorainete ümberarvutatud kuludele asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel. |
| --- | --- |

(161)

Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, ning kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate andmed puudusid, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla. Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukulus ja kohaldas seda osakaalu toorainete ümberarvutatud kuludele asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel.

| (162) | Kõrvalsaaduste puhul arvutas komisjon liidu tootmisharu teatatud kõrvalsaadustest saadud tulu osakaalu tootmise kogukuludest ja lahutas selle osakaalu ümberarvutatud tootmiskuludest asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel. |
| --- | --- |

(162)

Kõrvalsaaduste puhul arvutas komisjon liidu tootmisharu teatatud kõrvalsaadustest saadud tulu osakaalu tootmise kogukuludest ja lahutas selle osakaalu ümberarvutatud tootmiskuludest asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel.

| (163) | Tavapäraselt tuleks nendele impordihindadele lisada ka riigisisesed transpordihinnad. Arvestades aga käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise olemust – st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või võib korduda, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus –, otsustas komisjon, et riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole vajalik. Sellise kohandamise korral normaalväärtus ja seega dumpingumarginaal ainult suureneksid. |
| --- | --- |

(163)

Tavapäraselt tuleks nendele impordihindadele lisada ka riigisisesed transpordihinnad. Arvestades aga käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise olemust – st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või võib korduda, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus –, otsustas komisjon, et riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole vajalik. Sellise kohandamise korral normaalväärtus ja seega dumpingumarginaal ainult suureneksid.

3.2.7.   Tööjõud

Tööjõud

| (164) | Malaisia tööjõukulusid avaldab Malaisia valitsuse statistikaamet (51) ja seda allikat kasutati Malaisia palkade kindlaksmääramiseks, tuginedes avaldatud teabele, mis käsitleb keskmist tööjõukulu töötaja kohta tootmissektoris 2020. aastal. Statistikaameti andmetel on see 2 542 Malaisia ringgitit kuus. Võttes aluseks keskmiselt 186 töötundi kuus, arvutas komisjon keskmiseks palgaks 13,67 ringgitit tunnis. |
| --- | --- |

(164)

Malaisia tööjõukulusid avaldab Malaisia valitsuse statistikaamet (51) ja seda allikat kasutati Malaisia palkade kindlaksmääramiseks, tuginedes avaldatud teabele, mis käsitleb keskmist tööjõukulu töötaja kohta tootmissektoris 2020. aastal. Statistikaameti andmetel on see 2 542 Malaisia ringgitit kuus. Võttes aluseks keskmiselt 186 töötundi kuus, arvutas komisjon keskmiseks palgaks 13,67 ringgitit tunnis.

51

3.2.8.   Elekter

Elekter

| (165) | Malaisia äriühingute (tööstuskasutajate) elektrihindu avaldab oma elektriettevõte Tenaga Nasional Berhad (TNB) (52). Uusimad määrad avaldati 1. jaanuaril 2014 ning need kehtisid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon kasutas elektrikulu kindlaksmääramiseks kWh kohta TNB-lt pärit tarbimisvahemiku „tariif 2E – keskpinge tippkoormuse/tippkoormuse väline tööstustariif“ tööstuselektrihindade määra. |
| --- | --- |

(165)

Malaisia äriühingute (tööstuskasutajate) elektrihindu avaldab oma elektriettevõte Tenaga Nasional Berhad (TNB) (52). Uusimad määrad avaldati 1. jaanuaril 2014 ning need kehtisid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon kasutas elektrikulu kindlaksmääramiseks kWh kohta TNB-lt pärit tarbimisvahemiku „tariif 2E – keskpinge tippkoormuse/tippkoormuse väline tööstustariif“ tööstuselektrihindade määra.

52

3.2.9.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

| (166) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et võtta arvesse ka kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(166)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et võtta arvesse ka kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat

| (167) | Et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitaja esitatud andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmis- ja tööjõukuludest tervikuna. Seejärel kohaldati seda protsenti tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus. |
| --- | --- |

(167)

Et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitaja esitatud andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmis- ja tööjõukuludest tervikuna. Seejärel kohaldati seda protsenti tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus.

3.2.10.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (168) | Eeltoodu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(168)

Eeltoodu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (169) | Kõigepealt selgitas komisjon välja moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon läbivaatamistaotluses taotluse esitaja esitatud teabele iga teguri (materjalid ja tööjõud) kasutamise kohta räni tootmisel. Komisjon korrutas tarbimismäärad Malaisia moonutamata ühikukuludega, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(169)

Kõigepealt selgitas komisjon välja moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon läbivaatamistaotluses taotluse esitaja esitatud teabele iga teguri (materjalid ja tööjõud) kasutamise kohta räni tootmisel. Komisjon korrutas tarbimismäärad Malaisia moonutamata ühikukuludega, nagu eespool kirjeldatud.

| (170) | Pärast moonutamata tootmiskulude kindlakstegemist lisas komisjon tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu eespool märgitud. Tootmise üldkulud määrati kindlaks taotluse esitaja esitatud andmete põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks äriühingu PMB Silicon Bhd 2020. aasta finantsaruannete põhjal, mis on esitatud äriühingu auditeeritud raamatupidamisaruannetes (53). |
| --- | --- |

(170)

Pärast moonutamata tootmiskulude kindlakstegemist lisas komisjon tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu eespool märgitud. Tootmise üldkulud määrati kindlaks taotluse esitaja esitatud andmete põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks äriühingu PMB Silicon Bhd 2020. aasta finantsaruannete põhjal, mis on esitatud äriühingu auditeeritud raamatupidamisaruannetes (53).

53

| (171) | Komisjon kasutas moonutamata tootmiskulude põhjal normaalväärtuse arvutamiseks järgmisi protsendimäärasid:






  — | lisades tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 7,6 % otsestest tootmiskuludest; |
| --- | --- | --- |

(171)

Komisjon kasutas moonutamata tootmiskulude põhjal normaalväärtuse arvutamiseks järgmisi protsendimäärasid:

—

lisades tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 7,6 % otsestest tootmiskuludest;

| — | lisades müügi-, üld- ja halduskulud ning muud kulud, mis moodustasid 17,7 % tootmise kogukuludest; |
| --- | --- |

—

lisades müügi-, üld- ja halduskulud ning muud kulud, mis moodustasid 17,7 % tootmise kogukuludest;

| — | jättes välja kõrvalsaadustest saadava tulu, mis moodustas 6,97 % tootmiskuludest, ja |
| --- | --- |

—

jättes välja kõrvalsaadustest saadava tulu, mis moodustas 6,97 % tootmiskuludest, ja

| — | lisades kasumi, mis moodustas 5,05 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

—

lisades kasumi, mis moodustas 5,05 % tootmiskuludest.

| (172) | Selle alusel tuletas komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(172)

Selle alusel tuletas komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil.

| (173) | Pärast järelduste avalikustamist esitas Eusmet märkused kõrvalsaaduste tulu käsitlemiseks kasutatud meetodi kohta, mis põhines tootmiskulude osakaalul, mitte valmistamiskulude osakaalul. |
| --- | --- |

(173)

Pärast järelduste avalikustamist esitas Eusmet märkused kõrvalsaaduste tulu käsitlemiseks kasutatud meetodi kohta, mis põhines tootmiskulude osakaalul, mitte valmistamiskulude osakaalul.

| (174) | Käesoleval juhul kasutatud meetod on asjakohane, kuna ükski Hiina tootja ei teinud koostööd, ning seetõttu põhines normaalväärtuse arvutamine valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud tarbimisandmetel, kus kõrvalsaadustest saadav tulu väljendati osakaaluna nende tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(174)

Käesoleval juhul kasutatud meetod on asjakohane, kuna ükski Hiina tootja ei teinud koostööd, ning seetõttu põhines normaalväärtuse arvutamine valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud tarbimisandmetel, kus kõrvalsaadustest saadav tulu väljendati osakaaluna nende tootmiskuludest.

| (175) | Eusmeti esitatud simulatsioonide kohaselt väheneb indekseeritud normaalväärtus 122,87-lt 119,92-le, st veidi alla 3 protsendipunkti. Komisjon on seisukohal, et selle väikese erinevuse tõttu ei ole vaja muuta liidu tootmisharult saadud tarbimisandmeid, kus kõrvalsaadustest saadav tulu väljendatakse osakaaluna tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(175)

Eusmeti esitatud simulatsioonide kohaselt väheneb indekseeritud normaalväärtus 122,87-lt 119,92-le, st veidi alla 3 protsendipunkti. Komisjon on seisukohal, et selle väikese erinevuse tõttu ei ole vaja muuta liidu tootmisharult saadud tarbimisandmeid, kus kõrvalsaadustest saadav tulu väljendatakse osakaaluna tootmiskuludest.

| (176) | Igal juhul on aegumise läbivaatamise käigus normaalväärtuse arvutamise eesmärk teha kindlaks, kas dumping jätkub, ja olenemata Eusmeti pakutud meetoditest kõrvalsaadustest saadava tulu käsitlemiseks, ei muutu järeldus dumpingu jätkumise kohta. |
| --- | --- |

(176)

Igal juhul on aegumise läbivaatamise käigus normaalväärtuse arvutamise eesmärk teha kindlaks, kas dumping jätkub, ja olenemata Eusmeti pakutud meetoditest kõrvalsaadustest saadava tulu käsitlemiseks, ei muutu järeldus dumpingu jätkumise kohta.

| (177) | Kui aga komisjon kaalus Eusmeti väiteid seoses dumpingu arvutamisega märkas ta, et arvutuses oli viga (kõrvalsaadustest saadav tulu ei olnud tootmiskuludest maha arvatud) ja seetõttu oli normaalväärtus esitatud tegelikust suuremana. See parandati ja edastati huvitatud isikutele uuesti. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(177)

Kui aga komisjon kaalus Eusmeti väiteid seoses dumpingu arvutamisega märkas ta, et arvutuses oli viga (kõrvalsaadustest saadav tulu ei olnud tootmiskuludest maha arvatud) ja seetõttu oli normaalväärtus esitatud tegelikust suuremana. See parandati ja edastati huvitatud isikutele uuesti. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (178) | Eusmet nõudis ka, et talle avalikustataks normaalväärtuse üksikasjalikum arvutus ja eelkõige andmed normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootmistegurite koguse kohta. |
| --- | --- |

(178)

Eusmet nõudis ka, et talle avalikustataks normaalväärtuse üksikasjalikum arvutus ja eelkõige andmed normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootmistegurite koguse kohta.

| (179) | Komisjon lisas 17. juunil 2022 võrdlusaluseid ja tootmistegureid käsitleva teabe avatud toimikusse, (54) mis on lisatud Hiina Rahvavabariigi esindusele Euroopa Liidu juures saadetud verbaalnoodile. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon lisas 17. juunil 2022 võrdlusaluseid ja tootmistegureid käsitleva teabe avatud toimikusse, (54) mis on lisatud Hiina Rahvavabariigi esindusele Euroopa Liidu juures saadetud verbaalnoodile.

54

| (180) | Komisjon ei ole avaldanud ühelegi huvitatud isikule tootmistegurite koguseid, mida valimisse kaasatud liidu tootjad kasutasid ühe tonni räni valmistamiseks, sest see teave on ärisaladus. |
| --- | --- |

(180)

Komisjon ei ole avaldanud ühelegi huvitatud isikule tootmistegurite koguseid, mida valimisse kaasatud liidu tootjad kasutasid ühe tonni räni valmistamiseks, sest see teave on ärisaladus.

| (181) | Normaalväärtuse arvutamise meetodit on selgitatud üksikasjalikult kõigile huvitatud isikutele avalikustamisdokumendis ja seda kajastavad ka põhjendused 168–172. |
| --- | --- |

(181)

Normaalväärtuse arvutamise meetodit on selgitatud üksikasjalikult kõigile huvitatud isikutele avalikustamisdokumendis ja seda kajastavad ka põhjendused 168–172.

3.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (182) | Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, kohandatuna tehasest hankimise tasandile, jättes varasemate juhtumite andmete põhjal välja 5 % hinnanguliste meretranspordi ja kindlustuskulude ning riigisisese transpordi kuludena. |
| --- | --- |

(182)

Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, kohandatuna tehasest hankimise tasandile, jättes varasemate juhtumite andmete põhjal välja 5 % hinnanguliste meretranspordi ja kindlustuskulude ning riigisisese transpordi kuludena.

3.4.   Võrdlus

Võrdlus

| (183) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust eespool kindlaks määratud tehasest hankimise tasandi ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust eespool kindlaks määratud tehasest hankimise tasandi ekspordihinnaga.

| (184) | Komisjon ei kohandanud kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 normaalväärtust ega ekspordihinda, et võtta arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi, kuna mõlemad olid juba tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon ei kohandanud kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 normaalväärtust ega ekspordihinda, et võtta arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi, kuna mõlemad olid juba tehasest hankimise tasandil.

3.5.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (185) | Kättesaadavate andmete põhjal arvutas komisjon dumpingumarginaaliks 26,9 %. |
| --- | --- |

(185)

Kättesaadavate andmete põhjal arvutas komisjon dumpingumarginaaliks 26,9 %.

| (186) | Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(186)

Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

4.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (187) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente:






  (1) | Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning |
| --- | --- | --- |

(187)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente:

(1)

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning

| (2) | liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(2)

liidu turu atraktiivsus.

4.1.   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (188) | Läbivaatamistaotluses hinnati, et Hiina tootmisvõimsus on 6–8 miljonit tonni aastas ja märgiti samuti, et üldiselt ollakse nõus, et Hiina tootmisvõimsus on suurem kui maailma kogutarbimine. Taotluse esitaja hinnangul oli Hiina tootmisvõimsuse rakendusaste 2020. aastal 20–40 %. Taotluses juhiti tähelepanu ka sellele, et 2014. aastal oli Hiina tootmisvõimsus 3–5 miljonit tonni aastas, mis viitab sellele, et viimastel aastatel on Hiina tootmisvõimsus märkimisväärselt suurenenud. |
| --- | --- |

(188)

Läbivaatamistaotluses hinnati, et Hiina tootmisvõimsus on 6–8 miljonit tonni aastas ja märgiti samuti, et üldiselt ollakse nõus, et Hiina tootmisvõimsus on suurem kui maailma kogutarbimine. Taotluse esitaja hinnangul oli Hiina tootmisvõimsuse rakendusaste 2020. aastal 20–40 %. Taotluses juhiti tähelepanu ka sellele, et 2014. aastal oli Hiina tootmisvõimsus 3–5 miljonit tonni aastas, mis viitab sellele, et viimastel aastatel on Hiina tootmisvõimsus märkimisväärselt suurenenud.

| (189) | Isegi konservatiivse lähenemisviisi korral, st tootmisvõimsus on 6 miljonit tonni ja rakendusaste 40 %, oleks Hiina vaba tootmisvõimsus ligikaudu 3,6 miljonit tonni. See on ligikaudu seitse korda suurem kui kogu liidu tarbimine. |
| --- | --- |

(189)

Isegi konservatiivse lähenemisviisi korral, st tootmisvõimsus on 6 miljonit tonni ja rakendusaste 40 %, oleks Hiina vaba tootmisvõimsus ligikaudu 3,6 miljonit tonni. See on ligikaudu seitse korda suurem kui kogu liidu tarbimine.

| (190) | Eelmises aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis komisjon, et Hiinas on ka märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, ja jõudis järeldusele, et meetmete aegumise korral saaks seda vaba tootmisvõimsust tõepoolest kasutada liidu turu varustamiseks (55). Selle järelduse kahtluse alla seadmiseks ei ole saadud ühtegi tõendit. |
| --- | --- |

(190)

Eelmises aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis komisjon, et Hiinas on ka märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, ja jõudis järeldusele, et meetmete aegumise korral saaks seda vaba tootmisvõimsust tõepoolest kasutada liidu turu varustamiseks (55). Selle järelduse kahtluse alla seadmiseks ei ole saadud ühtegi tõendit.

55

| (191) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta vaidlustas Eusmet läbivaatamistaotluses esitatud Hiina vaba tootmisvõimsuse mahu. Eusmet palus veel kord, et taotluse esitajad avalikustaksid läbivaatamistaotluses osutatud AlloyConsulti aruande. Komisjon märgib, et kõnealune aruanne on autoriõigusega kaitstud ja läbivaatamistaotluses esitatud avalik versioon on aruande järelduste piisav kokkuvõte. |
| --- | --- |

(191)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta vaidlustas Eusmet läbivaatamistaotluses esitatud Hiina vaba tootmisvõimsuse mahu. Eusmet palus veel kord, et taotluse esitajad avalikustaksid läbivaatamistaotluses osutatud AlloyConsulti aruande. Komisjon märgib, et kõnealune aruanne on autoriõigusega kaitstud ja läbivaatamistaotluses esitatud avalik versioon on aruande järelduste piisav kokkuvõte.

| (192) | Eusmet viitas selle asemel CRU 2021. aasta aprilli aruandele, milles märgitakse, et Hiina nimivõimsus on 5 miljonit tonni aastas ja operatiivvõimsus 4 miljonit tonni aastas. |
| --- | --- |

(192)

Eusmet viitas selle asemel CRU 2021. aasta aprilli aruandele, milles märgitakse, et Hiina nimivõimsus on 5 miljonit tonni aastas ja operatiivvõimsus 4 miljonit tonni aastas.

| (193) | Eusmet vaidlustas ka tootmisvõimsuse rakendamise 20–40 % määra, mille aluseks on läbivaatamistaotluses esitatud hinnanguline tootmisvõimsus 6 miljonit tonni ja toodang 2 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(193)

Eusmet vaidlustas ka tootmisvõimsuse rakendamise 20–40 % määra, mille aluseks on läbivaatamistaotluses esitatud hinnanguline tootmisvõimsus 6 miljonit tonni ja toodang 2 miljonit tonni.

| (194) | Eusmet ei esitanud hinnanguid räni tootmise kohta Hiinas 2020. aastal. Kasutades läbivaatamistaotluses esitatud hinnangut, mille kohaselt on toodang 2 miljonit tonni, ja CRU hinnangut, mille kohaselt on tootmisvõimsus 4 miljonit tonni, siis nende andmete põhjal on tootmisvõimsuse rakendusaste 50 % ja tootmisvõimsus, mille saaks võtta kasutusele liidu turule suunatud ekspordi jaoks, hinnanguliselt 2 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(194)

Eusmet ei esitanud hinnanguid räni tootmise kohta Hiinas 2020. aastal. Kasutades läbivaatamistaotluses esitatud hinnangut, mille kohaselt on toodang 2 miljonit tonni, ja CRU hinnangut, mille kohaselt on tootmisvõimsus 4 miljonit tonni, siis nende andmete põhjal on tootmisvõimsuse rakendusaste 50 % ja tootmisvõimsus, mille saaks võtta kasutusele liidu turule suunatud ekspordi jaoks, hinnanguliselt 2 miljonit tonni.

| (195) | Komisjoni järeldused Hiina märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu kohta, mida saaks tõepoolest kasutada liidu turule tarnimiseks, kui meetmetel lastakse aeguda, jäävad seega samaks. |
| --- | --- |

(195)

Komisjoni järeldused Hiina märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu kohta, mida saaks tõepoolest kasutada liidu turule tarnimiseks, kui meetmetel lastakse aeguda, jäävad seega samaks.

| (196) | Eusmet märkis ka, et 10. augustil 2021 esitatud teabes esitasid nad tõendid selle kohta, et nõudlus Hiina räni järele kasvab, ning et seetõttu kaetakse seda nõudlust tulevikus Hiina vaba tootmisvõimsuse arvelt, mis vähendab liidu turule tarnitava räni kogust. |
| --- | --- |

(196)

Eusmet märkis ka, et 10. augustil 2021 esitatud teabes esitasid nad tõendid selle kohta, et nõudlus Hiina räni järele kasvab, ning et seetõttu kaetakse seda nõudlust tulevikus Hiina vaba tootmisvõimsuse arvelt, mis vähendab liidu turule tarnitava räni kogust.

| (197) | Eusmeti 10. augusti 2021. aasta teabes märgitakse, et „vastavalt CRU andmetele suureneb eeldatavasti nõudlus Hiina ränimetalli järele lähiaastatel kõige kiiremini“. Selles viidatakse ränimetalli turuväljavaadet käsitlevale 2021. aasta aprilli aruandele „CRU Silicon Metal Market Outlook“. |
| --- | --- |

(197)

Eusmeti 10. augusti 2021. aasta teabes märgitakse, et „vastavalt CRU andmetele suureneb eeldatavasti nõudlus Hiina ränimetalli järele lähiaastatel kõige kiiremini“. Selles viidatakse ränimetalli turuväljavaadet käsitlevale 2021. aasta aprilli aruandele „CRU Silicon Metal Market Outlook“.

| (198) | Eusmet ei esitanud CRU 2021. aasta aprilli aruande kokkuvõtet, sest aruanne oli autoriõigusega kaitstud. |
| --- | --- |

(198)

Eusmet ei esitanud CRU 2021. aasta aprilli aruande kokkuvõtet, sest aruanne oli autoriõigusega kaitstud.

| (199) | Praegu viitavad kõik komisjonile esitatud tõendid Hiina praegusele märkimisväärsele vabale tootmisvõimsusele, mis ei vasta Hiina praegusele nõudlusele. Kui täitub CRU aruandes esitatud prognoos, mille kohaselt nõudlus Hiina ränimetalli järele eeldatavasti kasvab, ei ole tõendeid selle kohta, et see kasv hõlmaks kogu Hiina vaba operatiivvõimsust, rääkimata nimivõimsusest. |
| --- | --- |

(199)

Praegu viitavad kõik komisjonile esitatud tõendid Hiina praegusele märkimisväärsele vabale tootmisvõimsusele, mis ei vasta Hiina praegusele nõudlusele. Kui täitub CRU aruandes esitatud prognoos, mille kohaselt nõudlus Hiina ränimetalli järele eeldatavasti kasvab, ei ole tõendeid selle kohta, et see kasv hõlmaks kogu Hiina vaba operatiivvõimsust, rääkimata nimivõimsusest.

| (200) | Seepärast ei muuda CRU aruandes esitatud prognoos komisjoni järeldust, et Hiinas on vaba tootmisvõimsus Euroopa Liitu tarnimiseks, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(200)

Seepärast ei muuda CRU aruandes esitatud prognoos komisjoni järeldust, et Hiinas on vaba tootmisvõimsus Euroopa Liitu tarnimiseks, kui meetmetel lastakse aeguda.

4.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (201) | Liitu suunatud impordi jätkumine hoolimata kehtivatest meetmetest viitab sellele, et liidu turg on jätkuvalt atraktiivne, ja kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(201)

Liitu suunatud impordi jätkumine hoolimata kehtivatest meetmetest viitab sellele, et liidu turg on jätkuvalt atraktiivne, ja kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub dumpinguhinnaga import.

| (202) | Komisjon märgib ka, et Korea Vabariigist ja Taiwanist lähetatud impordi suhtes kehtivad endiselt meetmetest kõrvalehoidmise vastased meetmed (56). Sellised jõupingutused kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmiseks viitavad asjaolule, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne. |
| --- | --- |

(202)

Komisjon märgib ka, et Korea Vabariigist ja Taiwanist lähetatud impordi suhtes kehtivad endiselt meetmetest kõrvalehoidmise vastased meetmed (56). Sellised jõupingutused kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmiseks viitavad asjaolule, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne.

56

| (203) | Ühendkuningriik oli suuruselt teine ränitarbija liidus. Kuigi liidu turgu on mõjutanud Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust, on liit Hiina eksportijate jaoks endiselt atraktiivne turg. Seda näitab räni jätkuv import Hiinast ülejäänud liidu turule, nagu eespool osutatud. |
| --- | --- |

(203)

Ühendkuningriik oli suuruselt teine ränitarbija liidus. Kuigi liidu turgu on mõjutanud Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust, on liit Hiina eksportijate jaoks endiselt atraktiivne turg. Seda näitab räni jätkuv import Hiinast ülejäänud liidu turule, nagu eespool osutatud.

| (204) | Komisjon uuris ka, kas liidu turg oli hinnataseme poolest atraktiivne. |
| --- | --- |

(204)

Komisjon uuris ka, kas liidu turg oli hinnataseme poolest atraktiivne.

| (205) | Esiteks, nagu on selgitatud allpool kahju ja hindade allalöömise osas, leiti uurimise käigus, et Hiina impordihinnad, mis hõlmasid dumpinguvastaseid tollimakse, lõid liidu tootjate hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikkagi alla 9,2 %. Ilma tollimaksudeta oleks hinna allalöömise määr olnud 14,6 %. |
| --- | --- |

(205)

Esiteks, nagu on selgitatud allpool kahju ja hindade allalöömise osas, leiti uurimise käigus, et Hiina impordihinnad, mis hõlmasid dumpinguvastaseid tollimakse, lõid liidu tootjate hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikkagi alla 9,2 %. Ilma tollimaksudeta oleks hinna allalöömise määr olnud 14,6 %.

| (206) | Teiseks analüüsis komisjon Hiinast teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu GTA andmete põhjal 2020. aasta kohta. Läbivaatamistaotluses tehti kindlaks kolm peamist Hiina ränile avatud turgu: Jaapan, Korea Vabariik ja India. 2020. aastal moodustas eksport nendesse kolme riiki 46 % kogu Hiina räniekspordist. GTA andmetel oli nendesse riikidesse suunatud ekspordi keskmine hind FOB-tasandil 2020. aastal 1 800 USA dollarit tonni kohta. |
| --- | --- |

(206)

Teiseks analüüsis komisjon Hiinast teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu GTA andmete põhjal 2020. aasta kohta. Läbivaatamistaotluses tehti kindlaks kolm peamist Hiina ränile avatud turgu: Jaapan, Korea Vabariik ja India. 2020. aastal moodustas eksport nendesse kolme riiki 46 % kogu Hiina räniekspordist. GTA andmetel oli nendesse riikidesse suunatud ekspordi keskmine hind FOB-tasandil 2020. aastal 1 800 USA dollarit tonni kohta.

| (207) | Samade andmete väljavõte GTAst sama perioodi kohta näitas, et liitu suunatud ekspordi keskmine hind FOB-tasandil oli 1 915 USA dollarit tonni kohta. See näitab, et liidu turg on kehtivatest meetmetest hoolimata Hiina eksportijate jaoks hinna poolest jätkuvalt atraktiivne. |
| --- | --- |

(207)

Samade andmete väljavõte GTAst sama perioodi kohta näitas, et liitu suunatud ekspordi keskmine hind FOB-tasandil oli 1 915 USA dollarit tonni kohta. See näitab, et liidu turg on kehtivatest meetmetest hoolimata Hiina eksportijate jaoks hinna poolest jätkuvalt atraktiivne.

| (208) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta märkis Eusmet, et Hiina ekspordi FOB-hind (1 915 USA dollarit tonni kohta) Euroopa Liidu riikidesse eksportimisel oli kõrgem (konverteerituna eurodesse) kui allpool tabelis 4 esitatud CIF-hind (1 523 eurot tonni kohta) Euroopa Liitu suunatud Hiina impordi puhul. |
| --- | --- |

(208)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta märkis Eusmet, et Hiina ekspordi FOB-hind (1 915 USA dollarit tonni kohta) Euroopa Liidu riikidesse eksportimisel oli kõrgem (konverteerituna eurodesse) kui allpool tabelis 4 esitatud CIF-hind (1 523 eurot tonni kohta) Euroopa Liitu suunatud Hiina impordi puhul.

| (209) | Komisjon märgib, et GTA väljavõte põhineb Hiina tolliasutuselt saadud andmetel ja seda on kasutatud lihtsalt võrdlusalusena, et võrrelda eri sihtkohtade ekspordihindu. Seda ei tohiks kasutada Eurostati andmetega võrdlemiseks, et teha kindlaks liitu suunatud impordi täpne väärtus eurodes tonni kohta, ja selle väljavõtet ei tehtud ka sellel eesmärgil. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon märgib, et GTA väljavõte põhineb Hiina tolliasutuselt saadud andmetel ja seda on kasutatud lihtsalt võrdlusalusena, et võrrelda eri sihtkohtade ekspordihindu. Seda ei tohiks kasutada Eurostati andmetega võrdlemiseks, et teha kindlaks liitu suunatud impordi täpne väärtus eurodes tonni kohta, ja selle väljavõtet ei tehtud ka sellel eesmärgil.

| (210) | Peale selle suurendab liidu turu atraktiivsust veelgi asjaolu, et USAs on Hiinast pärit räni impordi suhtes kehtestatud kõrged dumpinguvastased tollimaksud. Austraalia ja Kanada on samuti kehtestanud Hiinast pärit räni impordi suhtes dumpinguvastased või subsiidiumivastased meetmed. |
| --- | --- |

(210)

Peale selle suurendab liidu turu atraktiivsust veelgi asjaolu, et USAs on Hiinast pärit räni impordi suhtes kehtestatud kõrged dumpinguvastased tollimaksud. Austraalia ja Kanada on samuti kehtestanud Hiinast pärit räni impordi suhtes dumpinguvastased või subsiidiumivastased meetmed.

4.3.   Järeldus

Järeldus

| (211) | Arvestades Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust Hiina eksportivate tootjate jaoks, järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga ekspordi kasvu. |
| --- | --- |

(211)

Arvestades Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust Hiina eksportivate tootjate jaoks, järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga ekspordi kasvu.

| (212) | Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja Hiina ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise märkimisväärsetes kogustes. |
| --- | --- |

(212)

Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja Hiina ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise märkimisväärsetes kogustes.

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (213) | Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet kolm tootjat, kellest kaks kuulusid samasse kontserni. Nad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Konfidentsiaalsuse tõttu on liidu tootmisharuga seotud näitajad indekseeritud ja/või esitatud vahemikuna. |
| --- | --- |

(213)

Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet kolm tootjat, kellest kaks kuulusid samasse kontserni. Nad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Konfidentsiaalsuse tõttu on liidu tootmisharuga seotud näitajad indekseeritud ja/või esitatud vahemikuna.

| (214) | Liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [120 000–160 000 tonni] (57). See näitaja arvutati kolmelt liidu tootmisharu moodustavalt liidu tootjalt küsimustikule saadud vastuste põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 8, moodustab kolme liidu tootja toodang 100 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(214)

Liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [120 000–160 000 tonni] (57). See näitaja arvutati kolmelt liidu tootmisharu moodustavalt liidu tootjalt küsimustikule saadud vastuste põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 8, moodustab kolme liidu tootja toodang 100 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

57

5.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (215) | Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades Hiinast ja teistest riikidest pärit impordile liidu tootmisharu müügi liidu turul, kasutades Eurostati ja küsimustikule antud vastuste andmeid. |
| --- | --- |

(215)

Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades Hiinast ja teistest riikidest pärit impordile liidu tootmisharu müügi liidu turul, kasutades Eurostati ja küsimustikule antud vastuste andmeid.

| (216) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (vahemikud) | [500 000 – 550 000 ] | [460 000 – 510 000 ] | [430 000 – 480 000 ] | [450 000 – 500 000 ] |
| Indeks | 100 | 88 | 81 | 84 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat. |

(216)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (vahemikud)

[500 000 – 550 000 ]

[460 000 – 510 000 ]

[430 000 – 480 000 ]

[450 000 – 500 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

88

88

81

81

84

84

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat.

Allikas

| (217) | Liidu tarbimine vähenes kuni 2020. aastani pidevalt, kuid suurenes veidi, st 3 protsendipunkti võrra 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 16 %. |
| --- | --- |

(217)

Liidu tarbimine vähenes kuni 2020. aastani pidevalt, kuid suurenes veidi, st 3 protsendipunkti võrra 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 16 %.

| (218) | Nõudluse vähenemine on osaliselt tingitud väiksemast nõudlusest alumiiniumi tootmiseks kasutatava räni järele, kuna sõidukite tootmine, milles kasutatakse suures osas ränist toodetavaid alumiiniummaterjale, vähenes ELis. Langus autotööstuses oli tingitud turu küllastumisest, mis mõjutas 2018. aastal enamikku tööstusriike lisaks COVID-19 pandeemiast tingitud langusele 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil vähenes nõudlus räni järele ka keemiasektoris, mida osaliselt mõjutasid kaubandusvoogude üldised häired COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(218)

Nõudluse vähenemine on osaliselt tingitud väiksemast nõudlusest alumiiniumi tootmiseks kasutatava räni järele, kuna sõidukite tootmine, milles kasutatakse suures osas ränist toodetavaid alumiiniummaterjale, vähenes ELis. Langus autotööstuses oli tingitud turu küllastumisest, mis mõjutas 2018. aastal enamikku tööstusriike lisaks COVID-19 pandeemiast tingitud langusele 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil vähenes nõudlus räni järele ka keemiasektoris, mida osaliselt mõjutasid kaubandusvoogude üldised häired COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

5.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

| (219) | Komisjon määras Hiinast pärit impordi mahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks liidu tarbimise alusel, nagu on kirjeldatud põhjendustes 215 ja 216. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon määras Hiinast pärit impordi mahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks liidu tarbimise alusel, nagu on kirjeldatud põhjendustes 215 ja 216.

| (220) | Hiinast pärit import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht | 76 401 | 48 379 | 36 310 | 29 788 |
| Indeks | 100 | 63 | 48 | 39 |
| Tollimaksustatud impordi maht | 33 416 | 10 714 | 10 637 | 12 017 |
| Indeks | 100 | 32 | 32 | 36 |
| Seestöötlemise protseduuri raames toimunud impordi maht | 42 985 | 37 665 | 25 673 | 17 771 |
| Indeks | 100 | 88 | 60 | 41 |
| Turuosa (vahemik) | [12 –18  %] | [8 –13  %] | [5 –10  %] | [4 –9  %] |
| Indeks | 100 | 72 | 59 | 46 |
| Allikas: Eurostat. |

(220)

Hiinast pärit import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Impordi maht

76 401

48 379

36 310

29 788

Indeks

Indeks

100

100

63

63

48

48

39

39

Tollimaksustatud impordi maht

33 416

10 714

10 637

12 017

Indeks

Indeks

100

100

32

32

32

32

36

36

Seestöötlemise protseduuri raames toimunud impordi maht

42 985

37 665

25 673

17 771

Indeks

Indeks

100

100

88

88

60

60

41

41

Turuosa (vahemik)

[12 –18  %]

[8 –13  %]

[5 –10  %]

[4 –9  %]

Indeks

Indeks

100

100

72

72

59

59

46

46

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (221) | Asjaomasest riigist pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil stabiilselt (kokku 61 %), mille tulemusena vähenes vaatlusalusel perioodil selle turuosa poole võrra. |
| --- | --- |

(221)

Asjaomasest riigist pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil stabiilselt (kokku 61 %), mille tulemusena vähenes vaatlusalusel perioodil selle turuosa poole võrra.

| (222) | Suurem osa Hiinast pärit ränist (60 % kogu ränist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) imporditakse seestöötlemise protseduuri alusel ja seda kasutatakse toorainena peamiselt keemiatööstuses. Kõnealuse impordi puhul ei maksta (kokkuleppelisi ega dumpinguvastaseid) tollimakse, tingimusel et tootmisahela järgmise etapi tooted eksporditakse. |
| --- | --- |

(222)

Suurem osa Hiinast pärit ränist (60 % kogu ränist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) imporditakse seestöötlemise protseduuri alusel ja seda kasutatakse toorainena peamiselt keemiatööstuses. Kõnealuse impordi puhul ei maksta (kokkuleppelisi ega dumpinguvastaseid) tollimakse, tingimusel et tootmisahela järgmise etapi tooted eksporditakse.

| (223) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta väitis Eusmet, et impordi ja liidu toodangu vahel puudub konkurents, kuna 56–80 % Hiinast pärit ränist imporditi seestöötlemise protseduuri alusel ning et see oli seotud spetsiaalse kvaliteediga räniga, mida liidus ei toodeta. |
| --- | --- |

(223)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta väitis Eusmet, et impordi ja liidu toodangu vahel puudub konkurents, kuna 56–80 % Hiinast pärit ränist imporditi seestöötlemise protseduuri alusel ning et see oli seotud spetsiaalse kvaliteediga räniga, mida liidus ei toodeta.

| (224) | Nagu on järeldatud põhjenduses 65, peetakse räni homogeenseks tooteks. Nagu on märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise raames koostööd ja seepärast pidi komisjon kasutama impordistatistikat. Kõik uurimisaluse toote kvaliteediklassid esitatakse sama CN-koodi all ja puuduvad impordiandmed, mis võimaldaksid teha vahet lõppkasutuse või kvaliteediklasside kaupa, olenemata impordikorrast. Nagu on märgitud põhjenduses 66, ei saa komisjon käesolevas uurimises eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu enamiku impordi puhul kindlaks määrata, milliseid tooteliike (või millise kvaliteediga räni) imporditakse. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(224)

Nagu on järeldatud põhjenduses 65, peetakse räni homogeenseks tooteks. Nagu on märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise raames koostööd ja seepärast pidi komisjon kasutama impordistatistikat. Kõik uurimisaluse toote kvaliteediklassid esitatakse sama CN-koodi all ja puuduvad impordiandmed, mis võimaldaksid teha vahet lõppkasutuse või kvaliteediklasside kaupa, olenemata impordikorrast. Nagu on märgitud põhjenduses 66, ei saa komisjon käesolevas uurimises eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu enamiku impordi puhul kindlaks määrata, milliseid tooteliike (või millise kvaliteediga räni) imporditakse. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (225) | Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurodes tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 1 786 | 1 693 | 1 523 | 1 532 |
| Indeks | 100 | 95 | 85 | 86 |
| Tollimaksustatud import | 1 538 | 1 337 | 1 311 | 1 496 |
| Indeks | 100 | 87 | 85 | 97 |
| Seestöötlemise protseduuri raames toimunud import | 1 980 | 1 795 | 1 611 | 1 556 |
| Indeks | 100 | 91 | 81 | 79 |
| Näitajad on CIF-hinnad liidu piiril, allikas: Eurostat. |

(225)

Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina

1 786

1 693

1 523

1 532

Indeks

Indeks

100

100

95

95

85

85

86

86

Tollimaksustatud import

1 538

1 337

1 311

1 496

Indeks

Indeks

100

100

87

87

85

85

97

97

Seestöötlemise protseduuri raames toimunud import

1 980

1 795

1 611

1 556

Indeks

Indeks

100

100

91

91

81

81

79

79

Näitajad on CIF-hinnad liidu piiril, allikas: Eurostat.

Näitajad on CIF-hinnad liidu piiril, allikas:

| (226) | Keskmine ühikuhind langes 2018.–2020. aastal 15 % ja tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 %. Kokkuvõttes langes hind vaatlusalusel perioodil 14 %. |
| --- | --- |

(226)

Keskmine ühikuhind langes 2018.–2020. aastal 15 % ja tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 %. Kokkuvõttes langes hind vaatlusalusel perioodil 14 %.

| (227) | Seestöötlemise protseduuri raames imporditud räni hinnad langesid vaatlusalusel perioodil stabiilselt, samal ajal kui tollimaksustatud import vähenes 2018.–2020. aastal 15 % ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli seestöötlemise protseduuri raames imporditud räni hind alati kõrgem kui tollimaksustatud impordi hind. |
| --- | --- |

(227)

Seestöötlemise protseduuri raames imporditud räni hinnad langesid vaatlusalusel perioodil stabiilselt, samal ajal kui tollimaksustatud import vähenes 2018.–2020. aastal 15 % ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli seestöötlemise protseduuri raames imporditud räni hind alati kõrgem kui tollimaksustatud impordi hind.

5.3.2.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (228) | Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon






  — | liidu tootjate kaalutud keskmist müügihinda liidu turul sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele, ning |
| --- | --- | --- |

(228)

Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

—

liidu tootjate kaalutud keskmist müügihinda liidu turul sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele, ning

| — | vastavaid asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmisi hindu liidu turul esimesele sõltumatule kliendile, mis määrati CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 182, tehes asjakohased kohandused kokkuleppeliste tollimaksude ja dumpinguvastaste tollimaksude (kui see on asjakohane) ning 1 % impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

—

vastavaid asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmisi hindu liidu turul esimesele sõltumatule kliendile, mis määrati CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 182, tehes asjakohased kohandused kokkuleppeliste tollimaksude ja dumpinguvastaste tollimaksude (kui see on asjakohane) ning 1 % impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (229) | Hindade allalöömine (väljendatuna osakaaluna liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), kohaldades asjakohasel juhul impordi suhtes kokkuleppelist ja dumpinguvastast tollimaksu, oli 9,2 %. |
| --- | --- |

(229)

Hindade allalöömine (väljendatuna osakaaluna liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), kohaldades asjakohasel juhul impordi suhtes kokkuleppelist ja dumpinguvastast tollimaksu, oli 9,2 %.

| (230) | Eusmet väitis järelduste avalikustamise kohta esitatud märkustes, et komisjon oleks pidanud hinna allalöömise marginaali arvutuse läbi vaatama, võttes arvesse impordijärgseid kulusid ja kohandades liidu müügihindu. Eusmet tugines sealjuures eeldusele, et 40 % Hiinast pärit ränist importisid peamiselt kauplejad/importijad, samal ajal kui ELi tootjad müüvad oma tooteid alumiiniumisektori lõppkasutajatele. Lisaks tegi Eusmet kindlaks, et mõned liidu tootjad müüsid äriühingutevahelise müügi raames, mistõttu esines kaubandustasandi erinevus. |
| --- | --- |

(230)

Eusmet väitis järelduste avalikustamise kohta esitatud märkustes, et komisjon oleks pidanud hinna allalöömise marginaali arvutuse läbi vaatama, võttes arvesse impordijärgseid kulusid ja kohandades liidu müügihindu. Eusmet tugines sealjuures eeldusele, et 40 % Hiinast pärit ränist importisid peamiselt kauplejad/importijad, samal ajal kui ELi tootjad müüvad oma tooteid alumiiniumisektori lõppkasutajatele. Lisaks tegi Eusmet kindlaks, et mõned liidu tootjad müüsid äriühingutevahelise müügi raames, mistõttu esines kaubandustasandi erinevus.

| (231) | Kõigepealt tuleks meelde tuletada, et nagu on märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise raames koostööd. Seetõttu tehti hindade allalöömise marginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Teiseks ei selgita Eusmet järelduste avalikustamise kohta esitatud märkustes, kuidas saab TARICi tasandi andmete põhjal kindlaks teha ostja liiki. Kolmandaks, vastupidi Eusmeti väitele näitavad toimikus olevad tõendid, et koostööd tegevad kasutajad ostsid märkimisväärse osa otse Hiinast (ilma kauplejate ja/või turustajateta). Neljandaks ei võtnud komisjon äriühingutevahelist müüki arvesse, mistõttu ei esine kaubandustasandi erinevust. Seetõttu ei toeta komisjoni järeldused, mille ta uurimise käigus tegi, Eusmeti väidet. |
| --- | --- |

(231)

Kõigepealt tuleks meelde tuletada, et nagu on märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise raames koostööd. Seetõttu tehti hindade allalöömise marginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Teiseks ei selgita Eusmet järelduste avalikustamise kohta esitatud märkustes, kuidas saab TARICi tasandi andmete põhjal kindlaks teha ostja liiki. Kolmandaks, vastupidi Eusmeti väitele näitavad toimikus olevad tõendid, et koostööd tegevad kasutajad ostsid märkimisväärse osa otse Hiinast (ilma kauplejate ja/või turustajateta). Neljandaks ei võtnud komisjon äriühingutevahelist müüki arvesse, mistõttu ei esine kaubandustasandi erinevust. Seetõttu ei toeta komisjoni järeldused, mille ta uurimise käigus tegi, Eusmeti väidet.

| (232) | Lisaks määrati põhjenduses 229 hinna allalöömine kindlaks Hiinast pärit kogu impordi põhjal. Kahtluste vältimiseks tegi komisjon kindlaks, et kogu impordi arvessevõtmisel on hinna allalöömine 9,2 % ja kui võtta arvesse ainult tollimaksustatud importi, siis on see 0,4 %. |
| --- | --- |

(232)

Lisaks määrati põhjenduses 229 hinna allalöömine kindlaks Hiinast pärit kogu impordi põhjal. Kahtluste vältimiseks tegi komisjon kindlaks, et kogu impordi arvessevõtmisel on hinna allalöömine 9,2 % ja kui võtta arvesse ainult tollimaksustatud importi, siis on see 0,4 %.

| (233) | Komisjon arvutas hinna allalöömise ka dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral. Võttes arvesse pärast järelduste avalikustamist esitatud märkusi, täheldas komisjon, et avalikustatud versioonis oli täielikus hinna allalöömises dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral tehniline viga (st tollimakse ei olnud tegelikult täielikult välja jäetud). Pärast tehnilise vea parandamist tegi komisjon kindlaks, et kogu impordi arvessevõtmisel on hinna allalöömine 14,6 % ja kui võtta arvesse ainult tollimaksustatud importi, siis on see 13,9 %. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon arvutas hinna allalöömise ka dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral. Võttes arvesse pärast järelduste avalikustamist esitatud märkusi, täheldas komisjon, et avalikustatud versioonis oli täielikus hinna allalöömises dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral tehniline viga (st tollimakse ei olnud tegelikult täielikult välja jäetud). Pärast tehnilise vea parandamist tegi komisjon kindlaks, et kogu impordi arvessevõtmisel on hinna allalöömine 14,6 % ja kui võtta arvesse ainult tollimaksustatud importi, siis on see 13,9 %.

| (234) | Seetõttu lükati toimikus olevate tõendite ja komisjoni tehtud hinnaanalüüsi põhjal Eusmeti väide ülepaisutatud marginaali kohta tagasi. |
| --- | --- |

(234)

Seetõttu lükati toimikus olevate tõendite ja komisjoni tehtud hinnaanalüüsi põhjal Eusmeti väide ülepaisutatud marginaali kohta tagasi.

5.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina

Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina

| (235) | Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina (tollimaksustatud ja seestöötlemise protseduuri raames) imporditi räni peamiselt Norrast, Brasiiliast ja Malaisiast. |
| --- | --- |

(235)

Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina (tollimaksustatud ja seestöötlemise protseduuri raames) imporditi räni peamiselt Norrast, Brasiiliast ja Malaisiast.

| (236) | Muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud räni impordi maht, turuosa ja hinnad muutusid järgmiselt.

  Tabel 5


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra | Maht (tonnides) | 136 812 | 168 827 | 174 008 | 185 342 |
| | Indeks | 100 | 123 | 127 | 135 |
| | Turuosa (vahemik) | [21 –26  %] | [35 –40  %] | [38 –43  %] | [39 –44  %] |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 960 | 1 860 | 1 809 | 1 787 |
| | Indeks | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Brasiilia | Maht (tonnides) | 64 467 | 31 721 | 41 663 | 43 467 |
| | Indeks | 100 | 49 | 65 | 67 |
| | Turuosa (vahemik) | [10 –15  %] | [5 –10  %] | [9 –14  %] | [9 –14  %] |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 973 | 1 857 | 1 567 | 1 537 |
| | Indeks | 100 | 94 | 79 | 78 |
| Malaisia | Maht (tonnides) | 0 | 748 | 17 713 | 25 747 |
| | Indeks | ei ole asjakohane | ei ole asjakohane | ei ole asjakohane | ei ole asjakohane |
| | Turuosa (vahemik) | 0  % | [0 –5  %] | [2 –6  %] | [5 –10  %] |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | | 1 594 | 1 519 | 1 569 |
| | Indeks | | 100 | 95 | 98 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 86 527 | 85 740 | 53 865 | 44 843 |
| | Indeks | 100 | 99 | 62 | 52 |
| | Turuosa (vahemik) | [15 –20  %] | [16 –21  %] | [10 –15  %] | [6 –11  %] |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 974 | 1 662 | 1 648 | 1 764 |
| | Indeks | 100 | 84 | 83 | 89 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik | Maht (tonnides) | 287 805 | 287 036 | 287 248 | 299 399 |
| | Indeks | 100 | 100 | 100 | 104 |
| | Turuosa (vahemik) | [50 –55  %] | [60 –65  %] | [65 –70  %] | [65 –70  %] |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 967 | 1 800 | 1 726 | 1 729 |
| | Indeks | 100 | 92 | 88 | 88 |
| Allikas: Eurostat. |

(236)

Muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud räni impordi maht, turuosa ja hinnad muutusid järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Norra

Maht (tonnides)

136 812

168 827

174 008

185 342

Indeks

Indeks

100

100

123

123

127

127

135

135

Turuosa (vahemik)

[21 –26  %]

[35 –40  %]

[38 –43  %]

[39 –44  %]

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 960

1 860

1 809

1 787

Indeks

Indeks

100

100

95

95

92

92

91

91

Brasiilia

Maht (tonnides)

64 467

31 721

41 663

43 467

Indeks

Indeks

100

100

49

49

65

65

67

67

Turuosa (vahemik)

[10 –15  %]

[5 –10  %]

[9 –14  %]

[9 –14  %]

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 973

1 857

1 567

1 537

Indeks

Indeks

100

100

94

94

79

79

78

78

Malaisia

Maht (tonnides)

0

748

17 713

25 747

Indeks

Indeks

ei ole asjakohane

ei ole asjakohane

ei ole asjakohane

ei ole asjakohane

ei ole asjakohane

ei ole asjakohane

ei ole asjakohane

ei ole asjakohane

Turuosa (vahemik)

0  %

[0 –5  %]

[2 –6  %]

[5 –10  %]

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 594

1 519

1 569

Indeks

Indeks

100

100

95

95

98

98

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

86 527

85 740

53 865

44 843

Indeks

Indeks

100

100

99

99

62

62

52

52

Turuosa (vahemik)

[15 –20  %]

[16 –21  %]

[10 –15  %]

[6 –11  %]

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 974

1 662

1 648

1 764

Indeks

Indeks

100

100

84

84

83

83

89

89

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

Maht (tonnides)

287 805

287 036

287 248

299 399

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

104

104

Turuosa (vahemik)

[50 –55  %]

[60 –65  %]

[65 –70  %]

[65 –70  %]

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 967

1 800

1 726

1 729

Indeks

Indeks

100

100

92

92

88

88

88

88

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (237) | Kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Võttes arvesse liidu tarbimise vähenemist 16 % samal perioodil, suurenes kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 24 %. Enamik sellest impordist pärines Norrast, Brasiiliast ja Malaisiast. Kuigi Norrast pärit import suurenes 35 %, vähenes Brasiiliast pärit import 33 % ja import Malaisiast, kust 2018. aastal ei imporditud, moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5–10 % turuosa. |
| --- | --- |

(237)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Võttes arvesse liidu tarbimise vähenemist 16 % samal perioodil, suurenes kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 24 %. Enamik sellest impordist pärines Norrast, Brasiiliast ja Malaisiast. Kuigi Norrast pärit import suurenes 35 %, vähenes Brasiiliast pärit import 33 % ja import Malaisiast, kust 2018. aastal ei imporditud, moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5–10 % turuosa.

| (238) | Kolmandatest riikidest pärit impordi hind väljendatuna eurodes tonni kohta langes vaatlusalusel perioodil pidevalt (kokku 12 %). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Norrast, Brasiiliast, Malaisiast ja kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad keskmiselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(238)

Kolmandatest riikidest pärit impordi hind väljendatuna eurodes tonni kohta langes vaatlusalusel perioodil pidevalt (kokku 12 %). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Norrast, Brasiiliast, Malaisiast ja kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad keskmiselt kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad.

5.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (239) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt asjakohaseid majandusnäitajaid vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(239)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt asjakohaseid majandusnäitajaid vaatlusalusel perioodil.

5.5.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (240) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides, vahemik) | [200 000 – 240 000 ] | [150 000 – 190 000 ] | [110 000 – 150 000 ] | [120 000 –160 000 ] |
| Indeks | 100 | 78 | 66 | 71 |
| Tootmisvõimsus (tonnides, vahemik) | [200 000 – 240 000 ] | [170 000 – 210 000 ] | [170 000 – 210 000 ] | [170 000 – 210 000 ] |
| Indeks | 100 | 84 | 84 | 83 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks) | 100 | 93 | 78 | 86 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(240)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides, vahemik)

[200 000 – 240 000 ]

[150 000 – 190 000 ]

[110 000 – 150 000 ]

[120 000 –160 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

78

78

66

66

71

Tootmisvõimsus (tonnides, vahemik)

[200 000 – 240 000 ]

[170 000 – 210 000 ]

[170 000 – 210 000 ]

[170 000 – 210 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

84

84

84

84

83

83

Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks)

Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks)

100

100

93

93

78

78

86

86

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (241) | Tootmismaht vähenes 2018.–2020. aastal 34 % ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 %. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 29 %, et kohaneda väiksema nõudlusega. Tootmismahu muutumine kajastab ka pakkumise ülejääki vaatlusaluse perioodi alguses, mida näitab ka 2018. aasta lõppvarude maht (vt põhjendus 256), mida vähendati järk-järgult. |
| --- | --- |

(241)

Tootmismaht vähenes 2018.–2020. aastal 34 % ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 %. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 29 %, et kohaneda väiksema nõudlusega. Tootmismahu muutumine kajastab ka pakkumise ülejääki vaatlusaluse perioodi alguses, mida näitab ka 2018. aasta lõppvarude maht (vt põhjendus 256), mida vähendati järk-järgult.

| (242) | Ka tootmisvõimsus vähenes, kuid enamasti 2018.–2019. aastal (16 %) ja oli suhteliselt stabiilne kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, mil see vähenes veel 1 %. Kuna tootmismahud vähenesid kiiremini kui tootmisvõimsus, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 17 %. |
| --- | --- |

(242)

Ka tootmisvõimsus vähenes, kuid enamasti 2018.–2019. aastal (16 %) ja oli suhteliselt stabiilne kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, mil see vähenes veel 1 %. Kuna tootmismahud vähenesid kiiremini kui tootmisvõimsus, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 17 %.

5.5.1.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (243) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (vahemik) | [150 000 – 190 000 ] | [120 000 – 160 000 ] | [100 000 – 140 000 ] | [110 000 – 150 000 ] |
| Indeks | 100 | 80 | 64 | 71 |
| Turuosa (vahemik) | [30 –35  %] | [25 –30  %] | [26 –31  %] | [27 –32  %] |
| Indeks | 100 | 90 | 80 | 85 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(243)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (vahemik)

[150 000 – 190 000 ]

[120 000 – 160 000 ]

[100 000 – 140 000 ]

[110 000 – 150 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

80

80

64

64

71

71

Turuosa (vahemik)

[30 –35  %]

[25 –30  %]

[26 –31  %]

[27 –32  %]

Indeks

Indeks

100

100

90

90

80

80

85

85

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (244) | Müügimaht liidu turul järgis sarnast suundumust nagu tootmine – see vähenes 2018.–2020. aastal järjekindlalt, kokku 36 %, ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 %. Kokkuvõttes vähenes müük liidus vaatlusalusel perioodil 29 %. Samal perioodil vähenes liidu tootmisharu turuosa 15 %. |
| --- | --- |

(244)

Müügimaht liidu turul järgis sarnast suundumust nagu tootmine – see vähenes 2018.–2020. aastal järjekindlalt, kokku 36 %, ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 %. Kokkuvõttes vähenes müük liidus vaatlusalusel perioodil 29 %. Samal perioodil vähenes liidu tootmisharu turuosa 15 %.

5.5.1.3.   Kasv

Kasv

| (245) | Samal ajal kui tarbimine vähenes 16 %, vähenesid nii liidu tootmisharu tootmismaht kui ka müük 29 %, mille tõttu vähenes turuosa 15 %. Liidu tootmisharu tootmismahu ja müügi vähenemine ületas turu mahu vähenemist. |
| --- | --- |

(245)

Samal ajal kui tarbimine vähenes 16 %, vähenesid nii liidu tootmisharu tootmismaht kui ka müük 29 %, mille tõttu vähenes turuosa 15 %. Liidu tootmisharu tootmismahu ja müügi vähenemine ületas turu mahu vähenemist.

5.5.1.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (246) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (indeks) | 100 | 88 | 87 | 88 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta, indeks) | 100 | 88 | 75 | 81 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(246)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv (indeks)

Töötajate arv (indeks)

100

100

88

88

87

87

88

88

Tootlikkus (tonni töötaja kohta, indeks)

Tootlikkus (tonni töötaja kohta, indeks)

100

100

88

88

75

75

81

81

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (247) | Kooskõlas tootmisvõimsuse suundumusega vähenes tööhõive 2018.–2019. aastal 12 % ja oli kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini üsna stabiilne. Kuna tootmine vähenes veel kiiremini (29 %), vähenes tootlikkus 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 19 %. |
| --- | --- |

(247)

Kooskõlas tootmisvõimsuse suundumusega vähenes tööhõive 2018.–2019. aastal 12 % ja oli kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini üsna stabiilne. Kuna tootmine vähenes veel kiiremini (29 %), vähenes tootlikkus 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 19 %.

5.5.1.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (248) | Olenemata Hiinast pärit impordi koguste vähenemisest kahjustas 39,4 % dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu tulemusi, mistõttu oli liidu tootmisharul raske varasemast dumpingust taastuda. |
| --- | --- |

(248)

Olenemata Hiinast pärit impordi koguste vähenemisest kahjustas 39,4 % dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu tulemusi, mistõttu oli liidu tootmisharul raske varasemast dumpingust taastuda.

5.5.1.6.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (249) | Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (vahemikud) | [2 000 – 2 200 ] | [1 700 – 1 900 ] | [1 700 – 1 900 ] | [1 700 – 1 900 ] |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (indeks) | 100 | 88 | 85 | 87 |
| Ühiku tootmiskulu (vahemikud) | [1 800 – 2 000 ] | [1 700 – 1 900 ] | [1 700 – 1 900 ] | [1 700 – 1 900 ] |
| Ühiku tootmiskulu (indeks) | 100 | 99 | 92 | 95 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(249)

Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (vahemikud)

[2 000 – 2 200 ]

[1 700 – 1 900 ]

[1 700 – 1 900 ]

[1 700 – 1 900 ]

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (indeks)

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (indeks)

100

100

88

88

85

85

87

87

Ühiku tootmiskulu (vahemikud)

[1 800 – 2 000 ]

[1 700 – 1 900 ]

[1 700 – 1 900 ]

[1 700 – 1 900 ]

Ühiku tootmiskulu (indeks)

Ühiku tootmiskulu (indeks)

100

100

99

99

92

95

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (250) | Liidu tootmisharu ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus langes 2019. aastal 2018. aastaga võrreldes 12 % ning seejärel 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal veel 1 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(250)

Liidu tootmisharu ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus langes 2019. aastal 2018. aastaga võrreldes 12 % ning seejärel 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal veel 1 protsendipunkti.

| (251) | Erinevalt ühiku müügihinnast oli liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu 2019. aastal stabiilne ning vähenes 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 5 %. Osaliselt kajastas see mõnede tootjate otsust sulgeda teatavad ahjud, arvestades liigpakkumist, mis tulenes väiksemast nõudlusest. |
| --- | --- |

(251)

Erinevalt ühiku müügihinnast oli liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu 2019. aastal stabiilne ning vähenes 2019. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 5 %. Osaliselt kajastas see mõnede tootjate otsust sulgeda teatavad ahjud, arvestades liigpakkumist, mis tulenes väiksemast nõudlusest.

| (252) | Selle tõttu langes müügihind vaatlusalusel perioodil kaks korda rohkem (13 %) kui tootmiskulud (5 %). |
| --- | --- |

(252)

Selle tõttu langes müügihind vaatlusalusel perioodil kaks korda rohkem (13 %) kui tootmiskulud (5 %).

5.5.1.7.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (253) | Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (indeks) | 100 | 92 | 86 | 88 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(253)

Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (indeks)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (indeks)

100

100

92

92

86

86

88

88

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (254) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta vähenesid vaatlusalusel perioodil 12 %. Keskmise kulu suundumust selgitavad töötajatele 2018. aastal välja makstud preemiad ja väiksema toodangu perioodidel rakendatud sotsiaalkindlustusprogramm. |
| --- | --- |

(254)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta vähenesid vaatlusalusel perioodil 12 %. Keskmise kulu suundumust selgitavad töötajatele 2018. aastal välja makstud preemiad ja väiksema toodangu perioodidel rakendatud sotsiaalkindlustusprogramm.

5.5.1.8.   Laovarud

Laovarud

| (255) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Laovarud | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides, indeks) | 100 | 79 | 65 | 9 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (indeks) | 100 | 101 | 98 | 13 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(255)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Laovarud

Laovarud

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides, indeks)

Lõppvarud (tonnides, indeks)

100

100

79

79

65

65

9

9

Lõppvarud protsendina toodangust (indeks)

Lõppvarud protsendina toodangust (indeks)

100

100

101

101

98

98

13

13

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (256) | Lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 91 %. Vähenemine oli peamiselt tingitud sellest, et 2018. aasta varud olid suured, arvestades väiksemat nõudlust räni järele vaatlusaluse perioodi alguses, ja see tekitas liidus liigpakkumise. |
| --- | --- |

(256)

Lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 91 %. Vähenemine oli peamiselt tingitud sellest, et 2018. aasta varud olid suured, arvestades väiksemat nõudlust räni järele vaatlusaluse perioodi alguses, ja see tekitas liidus liigpakkumise.

| (257) | Samamoodi vähenes 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal lõppvarude ja tootmismahtude suhe 87 %. |
| --- | --- |

(257)

Samamoodi vähenes 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal lõppvarude ja tootmismahtude suhe 87 %.

5.5.1.9.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (258) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest, vahemik) | [5  % –10  %] | [–6  % – –1  %] | [0  % –5  %] | [0  % –5  %] |
| Indeks | 100 | – 107 | 38 | 12 |
| Rahavoog (eurodes, indeks) | 100 | –11 | 104 | 38 |
| Investeeringud (eurodes, indeks) | 100 | 88 | 8 | 41 |
| Investeeringutasuvus (vahemik) | [70  % –75  %] | [–70  % – –75  %] | [0  % –5  %] | [–15  % –20  %] |
| Indeks | 100 | – 105 | 6 | –29 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(258)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest, vahemik)

[5  % –10  %]

[–6  % – –1  %]

[0  % –5  %]

[0  % –5  %]

Indeks

Indeks

100

100

– 107

– 107

38

38

12

12

Rahavoog (eurodes, indeks)

Rahavoog (eurodes, indeks)

100

100

–11

–11

104

104

38

38

Investeeringud (eurodes, indeks)

Investeeringud (eurodes, indeks)

100

100

88

88

8

8

41

41

Investeeringutasuvus (vahemik)

[70  % –75  %]

[–70  % – –75  %]

[0  % –5  %]

[–15  % –20  %]

Indeks

Indeks

100

100

– 105

– 105

6

6

–29

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (259) | Komisjon tegi liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu olukord, mis 2018. aastal oli positiivselt kasumlik, muutus 2019. aastal kahjumlikuks. Keskmine kasumlikkus paranes 2019. ja 2020. aastal tasapisi, kuid kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 88 %. |
| --- | --- |

(259)

Komisjon tegi liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu olukord, mis 2018. aastal oli positiivselt kasumlik, muutus 2019. aastal kahjumlikuks. Keskmine kasumlikkus paranes 2019. ja 2020. aastal tasapisi, kuid kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 88 %.

| (260) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes 2019. aastal 111 %, suurenes 2020. aastal 124 % ja vähenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 66 %. Hoolimata suurenemisest oli rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 62 % väiksem kui 2018. aastal, mis tulenes peamiselt ühe liidu tootja müügi märkimisväärsest vähenemisest vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(260)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes 2019. aastal 111 %, suurenes 2020. aastal 124 % ja vähenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 66 %. Hoolimata suurenemisest oli rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 62 % väiksem kui 2018. aastal, mis tulenes peamiselt ühe liidu tootja müügi märkimisväärsest vähenemisest vaatlusalusel perioodil.

| (261) | Investeeringute tase langes 2020. aastal väga madalale, kuid taastus veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra. Umbes 70–80 % investeeringutest on seotud ühe tootja teatavate seadmete väljavahetamisega. Üldiselt vähendasid ettevõtted vastusena nõudluse vähenemisele tootmises kasutatavat vara vaatlusalusel perioodil kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, mil tehti mõned investeeringud, arvestades märke nõudluse taastumise kohta. |
| --- | --- |

(261)

Investeeringute tase langes 2020. aastal väga madalale, kuid taastus veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra. Umbes 70–80 % investeeringutest on seotud ühe tootja teatavate seadmete väljavahetamisega. Üldiselt vähendasid ettevõtted vastusena nõudluse vähenemisele tootmises kasutatavat vara vaatlusalusel perioodil kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, mil tehti mõned investeeringud, arvestades märke nõudluse taastumise kohta.

| (262) | Räni tootmiseks vajalike investeeringute tasuvus seoses räni kogumüügiga järgis kasumi vähenemise suundumust. |
| --- | --- |

(262)

Räni tootmiseks vajalike investeeringute tasuvus seoses räni kogumüügiga järgis kasumi vähenemise suundumust.

5.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (263) | Peale laovarude määra oli kõigi kahjunäitajate suundumus vaatlusalusel perioodil negatiivne. Nõudluse vähenemise (16 %) taustal vähenesid nii müük kui ka tootmine suuremas ulatuses (29 %). See tõi kaasa sarnase languse tootmisvõimsuses (17 %) ja tööhõives (12 %). Kuna tootmine vähenes kiiremini (29 %) kui tootmisvõimsus ja tööhõive, vähenesid vaatlusalusel perioodil ka tootmisvõimsuse rakendamine ja tootlikkus. |
| --- | --- |

(263)

Peale laovarude määra oli kõigi kahjunäitajate suundumus vaatlusalusel perioodil negatiivne. Nõudluse vähenemise (16 %) taustal vähenesid nii müük kui ka tootmine suuremas ulatuses (29 %). See tõi kaasa sarnase languse tootmisvõimsuses (17 %) ja tööhõives (12 %). Kuna tootmine vähenes kiiremini (29 %) kui tootmisvõimsus ja tööhõive, vähenesid vaatlusalusel perioodil ka tootmisvõimsuse rakendamine ja tootlikkus.

| (264) | Samal ajavahemikul langesid ka keskmised ühikuhinnad (13 %). Selle tulemusena vähenes kasumlikkus 88 %, olenemata tootmiskulude vähenemisest (5 %). Peale kasumlikkuse vähenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ka investeeringud, rahavoog ja investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

(264)

Samal ajavahemikul langesid ka keskmised ühikuhinnad (13 %). Selle tulemusena vähenes kasumlikkus 88 %, olenemata tootmiskulude vähenemisest (5 %). Peale kasumlikkuse vähenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ka investeeringud, rahavoog ja investeeringutasuvus.

| (265) | Eespool toodut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(265)

Eespool toodut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS KAHJU JA HIINAST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI VAHEL

PÕHJUSLIK SEOS KAHJU JA HIINAST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI VAHEL

| (266) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid, eelkõige kolmandatest riikidest pärit import. |
| --- | --- |

(266)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid, eelkõige kolmandatest riikidest pärit import.

| (267) | Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiinast pärit impordi maht 14 %-lt 2018. aastal 7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See import sisenes turule hinnaga, mis lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu müügihinnad alla 9,2 %, kui võtta arvesse dumpinguvastaseid tollimakse, või 14,6 %, kui võtta arvesse tollimakse. Arvestades, et turg vaatlusalusel perioodil vähenes, avaldas asjaomasest riigist pärit import seega jätkuvalt survet liidu tootmisharule, mille kasumlikkus oli kogu vaatlusalusel perioodil väga väike ja aeg-ajalt isegi negatiivne. |
| --- | --- |

(267)

Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiinast pärit impordi maht 14 %-lt 2018. aastal 7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See import sisenes turule hinnaga, mis lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu müügihinnad alla 9,2 %, kui võtta arvesse dumpinguvastaseid tollimakse, või 14,6 %, kui võtta arvesse tollimakse. Arvestades, et turg vaatlusalusel perioodil vähenes, avaldas asjaomasest riigist pärit import seega jätkuvalt survet liidu tootmisharule, mille kasumlikkus oli kogu vaatlusalusel perioodil väga väike ja aeg-ajalt isegi negatiivne.

| (268) | Samal ajal import muudest riikidest, näiteks Norrast ja Malaisiast, suurenes jätkuvalt ning nende turuosa suurenes 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 53 %-lt 66 %-le. Nendest riikidest imporditud toodet müüdi tollimakse hõlmavatest Hiina impordi hindadest madalamate või sellele lähedaste hindadega, mis põhjustas samuti liidu tootmisharule kahju. Seetõttu nõrgendab mõju, mida avaldab kolmandatest riikidest pärit import liidu tootmisharu negatiivsele arengusuundumusele, eelkõige kasumlikkuse osas, teataval määral põhjuslikku seost kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(268)

Samal ajal import muudest riikidest, näiteks Norrast ja Malaisiast, suurenes jätkuvalt ning nende turuosa suurenes 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 53 %-lt 66 %-le. Nendest riikidest imporditud toodet müüdi tollimakse hõlmavatest Hiina impordi hindadest madalamate või sellele lähedaste hindadega, mis põhjustas samuti liidu tootmisharule kahju. Seetõttu nõrgendab mõju, mida avaldab kolmandatest riikidest pärit import liidu tootmisharu negatiivsele arengusuundumusele, eelkõige kasumlikkuse osas, teataval määral põhjuslikku seost kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (269) | Eeltoodu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju, kusjuures kolmandatest riikidest pärit import nõrgendas teataval määral põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(269)

Eeltoodu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju, kusjuures kolmandatest riikidest pärit import nõrgendas teataval määral põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel.

| (270) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta väitis Eusmet, et komisjon järgis kahju hindamisel n-ö kontrollnimekirja lähenemisviisi ega võtnud arvesse vastukäivaid tõendeid, näiteks tõendeid, mis viitasid sellele, et liidu tootmisharu kahju ei olnud võimalik selgitada Hiina impordiga. Eelkõige väitis Eusmet, et komisjon ei võtnud arvesse tõendeid selle kohta, et i) Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil, ii) puudus seos Hiinast pärit räni impordi mahu ja liidu tootmisharu olukorraga seotud hindade vahel, iii) liidu tootmisharu toodangu, müügimahtude, müügihindade ja muude finantsnäitajate langus vastas nõudluse ja hindade alanemise perioodile liidus ja kogu maailmas ning iv) suurem osa Hiinast pärit ränist imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seestöötlemise protseduuri alusel ja oli põhimõtteliselt seotud Eusmeti ühe liikme spetsiaalse kvaliteediga ränimetalli impordiga; v) komisjon ei võtnud arvesse ka olulist ränimetalli importi Lõuna-Aafrikast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning vi) komisjon ei selgita, kuidas oluliselt suurem Norra impordimaht hindadega, mis lõid alla ELi tootjate hinnad, ei mõjutanud liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(270)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta väitis Eusmet, et komisjon järgis kahju hindamisel n-ö kontrollnimekirja lähenemisviisi ega võtnud arvesse vastukäivaid tõendeid, näiteks tõendeid, mis viitasid sellele, et liidu tootmisharu kahju ei olnud võimalik selgitada Hiina impordiga. Eelkõige väitis Eusmet, et komisjon ei võtnud arvesse tõendeid selle kohta, et i) Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil, ii) puudus seos Hiinast pärit räni impordi mahu ja liidu tootmisharu olukorraga seotud hindade vahel, iii) liidu tootmisharu toodangu, müügimahtude, müügihindade ja muude finantsnäitajate langus vastas nõudluse ja hindade alanemise perioodile liidus ja kogu maailmas ning iv) suurem osa Hiinast pärit ränist imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seestöötlemise protseduuri alusel ja oli põhimõtteliselt seotud Eusmeti ühe liikme spetsiaalse kvaliteediga ränimetalli impordiga; v) komisjon ei võtnud arvesse ka olulist ränimetalli importi Lõuna-Aafrikast liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning vi) komisjon ei selgita, kuidas oluliselt suurem Norra impordimaht hindadega, mis lõid alla ELi tootjate hinnad, ei mõjutanud liidu tootmisharu majanduslikku olukorda.

| (271) | Põhjenduse 269 põhjal on selge, et komisjon ei ole selgitanud liidu tootjatele tekitatud kahju Hiina impordiga. Komisjon ei ole teinud ka järeldust, et Hiina dumpinguhinnaga import oli liidu hindade languse peamine ja ainus põhjus. Peale selle ei ole komisjon jätnud tähelepanuta nõudluse vähenemist liidus ja ülejäänud maailmas, nagu on selgitatud põhjenduses 218 ja märgitud tabelis 2. Sellegipoolest on komisjon faktidele tuginedes teinud kindlaks, et hoolimata vähenemisest vaatlusalusel perioodil oli see import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt dumpinguhindadega ja lõi endiselt liidu hindu alla, olles kindlasti üks liidu tootmisharu kahjustava olukorra tekkimise põhjustest. |
| --- | --- |

(271)

Põhjenduse 269 põhjal on selge, et komisjon ei ole selgitanud liidu tootjatele tekitatud kahju Hiina impordiga. Komisjon ei ole teinud ka järeldust, et Hiina dumpinguhinnaga import oli liidu hindade languse peamine ja ainus põhjus. Peale selle ei ole komisjon jätnud tähelepanuta nõudluse vähenemist liidus ja ülejäänud maailmas, nagu on selgitatud põhjenduses 218 ja märgitud tabelis 2. Sellegipoolest on komisjon faktidele tuginedes teinud kindlaks, et hoolimata vähenemisest vaatlusalusel perioodil oli see import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt dumpinguhindadega ja lõi endiselt liidu hindu alla, olles kindlasti üks liidu tootmisharu kahjustava olukorra tekkimise põhjustest.

| (272) | Kuigi komisjon nõustub, et suurem osa Hiinast pärit ränist imporditi seestöötlemise protseduuri alusel, ei nõustu ta sellega, et see oli seotud teatava kvaliteediga räniga, mida kasutab üks Eusmeti liige. Isegi kui eeldada, et kogu Eusmeti liikmete import oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seotud täielikult spetsiaalse kvaliteediga räniga, moodustaks see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid vähem kui pool Hiinast pärit impordist seestöötlemise protseduuri alusel või vähem kui kolmandiku Hiinast pärit koguimpordist. |
| --- | --- |

(272)

Kuigi komisjon nõustub, et suurem osa Hiinast pärit ränist imporditi seestöötlemise protseduuri alusel, ei nõustu ta sellega, et see oli seotud teatava kvaliteediga räniga, mida kasutab üks Eusmeti liige. Isegi kui eeldada, et kogu Eusmeti liikmete import oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seotud täielikult spetsiaalse kvaliteediga räniga, moodustaks see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid vähem kui pool Hiinast pärit impordist seestöötlemise protseduuri alusel või vähem kui kolmandiku Hiinast pärit koguimpordist.

| (273) | Komisjon kaalus Lõuna-Aafrikast pärit impordi mõju, kuid jättis selle välja, sest selle maht on väiksem kui import muudest riikidest, nagu Norra, Brasiilia ja Malaisia, mille kohta esitati üksikasjalikud andmed. Lõuna-Aafrikast ja muudest väiksematest eksportivatest riikidest pärit impordi mõju on siiski kajastatud tabelis 5 esitatud muu impordi koondnäitajas. |
| --- | --- |

(273)

Komisjon kaalus Lõuna-Aafrikast pärit impordi mõju, kuid jättis selle välja, sest selle maht on väiksem kui import muudest riikidest, nagu Norra, Brasiilia ja Malaisia, mille kohta esitati üksikasjalikud andmed. Lõuna-Aafrikast ja muudest väiksematest eksportivatest riikidest pärit impordi mõju on siiski kajastatud tabelis 5 esitatud muu impordi koondnäitajas.

| (274) | Komisjon nõustub Eusmetiga, et Norra ja teised riigid, sealhulgas Hiina, on põhjustanud liidu tootmisharule kahju tekkimist vaatlusalusel perioodil. Norra impordimahud ja -hinnad on esitatud selgelt tabelis 5. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon nõustub Eusmetiga, et Norra ja teised riigid, sealhulgas Hiina, on põhjustanud liidu tootmisharule kahju tekkimist vaatlusalusel perioodil. Norra impordimahud ja -hinnad on esitatud selgelt tabelis 5.

| (275) | Kokkuvõttes, nagu on selgitatud põhjenduses 269, seostas komisjon kahju tekkimist nii Hiinast kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit räni impordiga. Vastupidi Eusmeti väidetele keskendus komisjon kahju kordumise analüüsile, nagu on kirjeldatud põhjendustes 276–294, et teha kindlaks tõenäoline olukord, kus liidu tootmisharule tekitataks kahju, kui meetmed aeguvad ja praeguste allalöömishindadega Hiinast pärit import suureneks järsult. |
| --- | --- |

(275)

Kokkuvõttes, nagu on selgitatud põhjenduses 269, seostas komisjon kahju tekkimist nii Hiinast kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit räni impordiga. Vastupidi Eusmeti väidetele keskendus komisjon kahju kordumise analüüsile, nagu on kirjeldatud põhjendustes 276–294, et teha kindlaks tõenäoline olukord, kus liidu tootmisharule tekitataks kahju, kui meetmed aeguvad ja praeguste allalöömishindadega Hiinast pärit import suureneks järsult.

7.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (276) | Komisjon järeldas põhjenduses 265, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Kuid võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa vähenemise suundumust vaatlusalusel perioodil, uuris komisjon siiski kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(276)

Komisjon järeldas põhjenduses 265, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Kuid võttes arvesse Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa vähenemise suundumust vaatlusalusel perioodil, uuris komisjon siiski kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (277) | Sellega seoses uuris komisjon Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust, Hiinast pärit impordi tõenäolist hinnataset dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ning selle mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(277)

Sellega seoses uuris komisjon Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust, Hiinast pärit impordi tõenäolist hinnataset dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ning selle mõju liidu tootmisharule.

| (278) | Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust käsitletakse põhjenduses 188. Kuna Hiina tootjad keeldusid koostööst, põhinesid uurimise järeldused aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabel. Läbivaatamistaotluses hinnati, et Hiina ränitootmise võimsus on 6–8 miljonit tonni aastas, ja märgiti, et Hiina ränitootmise võimsus on palju suurem kui kogu tarbimine maailmas. See kinnitab viimases aegumise läbivaatamises tehtud järeldusi, et Hiinal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida saaks kasutada liidu turu varustamiseks, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(278)

Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust käsitletakse põhjenduses 188. Kuna Hiina tootjad keeldusid koostööst, põhinesid uurimise järeldused aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabel. Läbivaatamistaotluses hinnati, et Hiina ränitootmise võimsus on 6–8 miljonit tonni aastas, ja märgiti, et Hiina ränitootmise võimsus on palju suurem kui kogu tarbimine maailmas. See kinnitab viimases aegumise läbivaatamises tehtud järeldusi, et Hiinal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida saaks kasutada liidu turu varustamiseks, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (279) | Liidu turu atraktiivsust käsitletakse põhjendustes 201–204. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu keskmine müügihind oluliselt kõrgem Hiinast pärit räni keskmisest impordihinnast. Lisaks jäid muud turud kaubanduse kaitsemeetmete tõttu suletuks, (58) mis näitab, et meetmete aegumise korral suunatakse Hiina eksport vaba tootmisvõimsust kasutades suurtes kogustes liitu. |
| --- | --- |

(279)

Liidu turu atraktiivsust käsitletakse põhjendustes 201–204. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu keskmine müügihind oluliselt kõrgem Hiinast pärit räni keskmisest impordihinnast. Lisaks jäid muud turud kaubanduse kaitsemeetmete tõttu suletuks, (58) mis näitab, et meetmete aegumise korral suunatakse Hiina eksport vaba tootmisvõimsust kasutades suurtes kogustes liitu.

58

| (280) | Hiina liitu suunatud ekspordi hinnatase ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta oleks mõistlik näitaja, mis näitab tulevasi hinnatasemeid liidu turul. Kasutades läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmeid ja kohaldades üksnes kokkuleppelisi tollimakse, oleks hinna allalöömine 14,6 %, kui võtta arvesse kogu importi, ja 13,9 %, kui võtta arvesse ainult tollimaksustatud importi. |
| --- | --- |

(280)

Hiina liitu suunatud ekspordi hinnatase ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta oleks mõistlik näitaja, mis näitab tulevasi hinnatasemeid liidu turul. Kasutades läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmeid ja kohaldades üksnes kokkuleppelisi tollimakse, oleks hinna allalöömine 14,6 %, kui võtta arvesse kogu importi, ja 13,9 %, kui võtta arvesse ainult tollimaksustatud importi.

| (281) | Hinnasurve ei võimaldaks liidu tootmisharul säilitada kasumlikku suundumust. Selle asemel halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi, kui meetmetel lastakse aeguda. Meetmete puudumise korral avaldaks Hiina dumpinguhindadega import liidu turul tõenäoliselt veel enam survet müügihindade alandamiseks. Liidu tootmisharu oleks väga tõenäoliselt sunnitud alandama oma müügihindu, mis tooks kaasa kasumlikkuse edasise vähenemise ja tõenäoliselt ka olulise kahjumi lühiajalises plaanis. |
| --- | --- |

(281)

Hinnasurve ei võimaldaks liidu tootmisharul säilitada kasumlikku suundumust. Selle asemel halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi, kui meetmetel lastakse aeguda. Meetmete puudumise korral avaldaks Hiina dumpinguhindadega import liidu turul tõenäoliselt veel enam survet müügihindade alandamiseks. Liidu tootmisharu oleks väga tõenäoliselt sunnitud alandama oma müügihindu, mis tooks kaasa kasumlikkuse edasise vähenemise ja tõenäoliselt ka olulise kahjumi lühiajalises plaanis.

| (282) | Kui aga liidu tootmisharu püüaks Hiina suurt liigset tootmisvõimsust arvesse võttes tõsta oma müügihindu kasumlikule tasemele, suureneks dumpinguhinnaga impordi turuosa liidus tõenäoliselt märkimisväärselt ja kahjustaks liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(282)

Kui aga liidu tootmisharu püüaks Hiina suurt liigset tootmisvõimsust arvesse võttes tõsta oma müügihindu kasumlikule tasemele, suureneks dumpinguhinnaga impordi turuosa liidus tõenäoliselt märkimisväärselt ja kahjustaks liidu tootmisharu.

| (283) | Kuigi Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil järk-järgult vähenes, näitab Hiina eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu asjaolu, et import jätkus vaatlusalusel perioodil olenemata kehtivatest meetmetest hindadega, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad. Peale selle, nagu on näidatud põhjenduses 206, olid Hiinast teistesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad (1 800 USA dollarit tonni kohta) madalamad kui samal aastal liitu suunatud ekspordi keskmised hinnad (1 915 USA dollarit tonni kohta). |
| --- | --- |

(283)

Kuigi Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil järk-järgult vähenes, näitab Hiina eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu asjaolu, et import jätkus vaatlusalusel perioodil olenemata kehtivatest meetmetest hindadega, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad. Peale selle, nagu on näidatud põhjenduses 206, olid Hiinast teistesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad (1 800 USA dollarit tonni kohta) madalamad kui samal aastal liitu suunatud ekspordi keskmised hinnad (1 915 USA dollarit tonni kohta).

| (284) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta kordas Eusmet väidet, et komisjon on hinnanud Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust tegelikust suuremaks. |
| --- | --- |

(284)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta kordas Eusmet väidet, et komisjon on hinnanud Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust tegelikust suuremaks.

| (285) | Komisjon märgib, et Eusmet ei esitanud sellega seoses uusi tõendeid, vaid lihtsalt kordas oma varasemaid väiteid. Nagu on selgitatud põhjendustes 191–195, jäävad komisjoni järeldused Hiina märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu kohta, mida saaks kasutada liidu turule tarnimiseks, kui meetmetel lastakse aeguda, samaks. |
| --- | --- |

(285)

Komisjon märgib, et Eusmet ei esitanud sellega seoses uusi tõendeid, vaid lihtsalt kordas oma varasemaid väiteid. Nagu on selgitatud põhjendustes 191–195, jäävad komisjoni järeldused Hiina märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu kohta, mida saaks kasutada liidu turule tarnimiseks, kui meetmetel lastakse aeguda, samaks.

| (286) | Eusmet märkis, et liidu turu atraktiivsuse analüüsi aluseks oli Hiina räni ELi suunatud ekspordi hindade võrdlus muude turgude hindadega. Eusmet taotles nende andmete avalikustamist. |
| --- | --- |

(286)

Eusmet märkis, et liidu turu atraktiivsuse analüüsi aluseks oli Hiina räni ELi suunatud ekspordi hindade võrdlus muude turgude hindadega. Eusmet taotles nende andmete avalikustamist.

| (287) | Nagu on selgitatud põhjenduses 209, tugines komisjon oma analüüsides GTA väljavõttele, mis on hõlpsasti kättesaadav. GTA andmed põhinevad Hiina tolliasutustelt saadud andmetel ja neid on kasutatud lihtsalt võrdlusalusena, et võrrelda eri sihtkohtade ekspordihindu. |
| --- | --- |

(287)

Nagu on selgitatud põhjenduses 209, tugines komisjon oma analüüsides GTA väljavõttele, mis on hõlpsasti kättesaadav. GTA andmed põhinevad Hiina tolliasutustelt saadud andmetel ja neid on kasutatud lihtsalt võrdlusalusena, et võrrelda eri sihtkohtade ekspordihindu.

| (288) | Eusmet väitis, et komisjon ei suutnud tõendada, et meetme aegumise tõttu ujutaks Hiinast pärit import liidu turu üle. See põhines asjaolul, et ränipuuduse ajal aastatel 2021–2022 Hiina import liitu ei suurenenud. |
| --- | --- |

(288)

Eusmet väitis, et komisjon ei suutnud tõendada, et meetme aegumise tõttu ujutaks Hiinast pärit import liidu turu üle. See põhines asjaolul, et ränipuuduse ajal aastatel 2021–2022 Hiina import liitu ei suurenenud.

| (289) | Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgne olukord ning eelkõige nõudluse järsk kasv ja sellest tulenev tarnepuudujääk olid ajutist laadi. Need nõudluse ja pakkumise järsud muutused on seotud COVID-19 pandeemiaga, Venemaa agressiooniga Ukraina vastu ja elektrihindade tõusuga (millest osa esines juba enne Venemaa agressiooni Ukraina vastu). Puuduvad tõendid, mis toetaksid väiteid, et need ei ole ajutised, samuti ei ole Eusmet seda oma märkustes tõendanud. Lisaks märkis komisjon, et olukord, kus nõudlus ajutiselt suureneb, erineb olukorrast, kus tollimaksud lõplikult kaotatakse. Ei saa eeldada, et eksportija reageerib neile ühtemoodi. Võttes arvesse Hiina vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust, on komisjon endiselt seisukohal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks Hiinast imporditud räni liidu turule märkimisväärsetes kogustes dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(289)

Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgne olukord ning eelkõige nõudluse järsk kasv ja sellest tulenev tarnepuudujääk olid ajutist laadi. Need nõudluse ja pakkumise järsud muutused on seotud COVID-19 pandeemiaga, Venemaa agressiooniga Ukraina vastu ja elektrihindade tõusuga (millest osa esines juba enne Venemaa agressiooni Ukraina vastu). Puuduvad tõendid, mis toetaksid väiteid, et need ei ole ajutised, samuti ei ole Eusmet seda oma märkustes tõendanud. Lisaks märkis komisjon, et olukord, kus nõudlus ajutiselt suureneb, erineb olukorrast, kus tollimaksud lõplikult kaotatakse. Ei saa eeldada, et eksportija reageerib neile ühtemoodi. Võttes arvesse Hiina vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust, on komisjon endiselt seisukohal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks Hiinast imporditud räni liidu turule märkimisväärsetes kogustes dumpinguhindadega.

| (290) | Eusmet väitis veel, et komisjoni eeldus, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina import suureneks, on vale järgmistel põhjustel: i) hinna allalöömise marginaal oli ülepaisutatud, ii) vaatlusaluse toote eri kvaliteediklasside erinevus ei kajastunud analüüsis, iii) liit ei olnud Hiina peamine eksporditurg, iv) Hiina ränimetall ei olnud liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(290)

Eusmet väitis veel, et komisjoni eeldus, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina import suureneks, on vale järgmistel põhjustel: i) hinna allalöömise marginaal oli ülepaisutatud, ii) vaatlusaluse toote eri kvaliteediklasside erinevus ei kajastunud analüüsis, iii) liit ei olnud Hiina peamine eksporditurg, iv) Hiina ränimetall ei olnud liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks.

| (291) | Märkustes järelduste avalikustamise kohta ei esitatud uusi tõendeid nende väidete toetuseks. Võttes arvesse eespool nimetatud nelja elementi, mida on käsitletud eelmistes põhjendustes ja mis puudutavad hinna allalöömise marginaali (vt põhjendus 234), toodete vahel vahe tegemist (vt põhjendus 65), asjaolu, et liit ei ole Hiina peamine eksporditurg (vt põhjendused 206–210), ja põhjuslikku seost (vt põhjendus 275), jäi komisjoni analüüs Hiina impordi võimaliku mahu ja hindade mõju kohta liidu turule meetmete kehtetuks tunnistamise korral samaks. |
| --- | --- |

(291)

Märkustes järelduste avalikustamise kohta ei esitatud uusi tõendeid nende väidete toetuseks. Võttes arvesse eespool nimetatud nelja elementi, mida on käsitletud eelmistes põhjendustes ja mis puudutavad hinna allalöömise marginaali (vt põhjendus 234), toodete vahel vahe tegemist (vt põhjendus 65), asjaolu, et liit ei ole Hiina peamine eksporditurg (vt põhjendused 206–210), ja põhjuslikku seost (vt põhjendus 275), jäi komisjoni analüüs Hiina impordi võimaliku mahu ja hindade mõju kohta liidu turule meetmete kehtetuks tunnistamise korral samaks.

| (292) | Eusmet väitis, et komisjon ei võtnud arvesse turu muutumist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, eelkõige räni hindade järsku tõusu liidus ja ülemaailmset tarnepuudujääki, sealhulgas liidu tootmisharu tasandil, mis annaks liidu tootjale märkimisväärse kasumi. |
| --- | --- |

(292)

Eusmet väitis, et komisjon ei võtnud arvesse turu muutumist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, eelkõige räni hindade järsku tõusu liidus ja ülemaailmset tarnepuudujääki, sealhulgas liidu tootmisharu tasandil, mis annaks liidu tootjale märkimisväärse kasumi.

| (293) | Komisjon leidis, et nii hindade muutumine kui ka ülemaailmne ränipuudus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi olid ajutised suundumused, mis olid peamiselt seotud COVID-19 pandeemia ning 2021. ja 2022. aasta geopoliitiliste sündmustega. Eusmeti esitatud tõendid, sealhulgas räni nõudluse ja hindade kasvu prognoos, ei viita sellele, et ülemaailmne tarnepuudus või järsk hinnatõus oleks püsivat laadi. |
| --- | --- |

(293)

Komisjon leidis, et nii hindade muutumine kui ka ülemaailmne ränipuudus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi olid ajutised suundumused, mis olid peamiselt seotud COVID-19 pandeemia ning 2021. ja 2022. aasta geopoliitiliste sündmustega. Eusmeti esitatud tõendid, sealhulgas räni nõudluse ja hindade kasvu prognoos, ei viita sellele, et ülemaailmne tarnepuudus või järsk hinnatõus oleks püsivat laadi.

| (294) | Seda arvestades jõudis komisjon järeldusele, et meetmete puudumisega kaasneb tõenäoliselt Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(294)

Seda arvestades jõudis komisjon järeldusele, et meetmete puudumisega kaasneb tõenäoliselt Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

8.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (295) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(295)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

8.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (296) | Uurimise raames tegid koostööd kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 100 % liidu toodangust. Nagu on märgitud põhjenduses 265, kannatab liidu tootmisharu olenemata kehtivatest meetmetest olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(296)

Uurimise raames tegid koostööd kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 100 % liidu toodangust. Nagu on märgitud põhjenduses 265, kannatab liidu tootmisharu olenemata kehtivatest meetmetest olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (297) | Kehtivad meetmed on suures osas piiranud Hiinast pärit importi, mis toimus endiselt kahjustavate hindadega, mis lõid alla liidu hinnad ja süvendasid seetõttu veelgi enam liidu tootmisharu ebakindlat olukorda. |
| --- | --- |

(297)

Kehtivad meetmed on suures osas piiranud Hiinast pärit importi, mis toimus endiselt kahjustavate hindadega, mis lõid alla liidu hinnad ja süvendasid seetõttu veelgi enam liidu tootmisharu ebakindlat olukorda.

| (298) | Meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks tõenäoliselt Hiinast pärit impordi maht järsult ning arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust, halveneks liidu tootmisharu majanduslik olukord veelgi, mis tooks kaasa tootmise, müügi ja tööhõive edasise vähenemise liidus. |
| --- | --- |

(298)

Meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks tõenäoliselt Hiinast pärit impordi maht järsult ning arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust, halveneks liidu tootmisharu majanduslik olukord veelgi, mis tooks kaasa tootmise, müügi ja tööhõive edasise vähenemise liidus.

| (299) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra edasine halvenemine tooks kaasa tootmise vähenemise või isegi liidu tootmiskohtade lõpliku sulgemise ohu. Seetõttu võib järeldada, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete jätkuv kohaldamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(299)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra edasine halvenemine tooks kaasa tootmise vähenemise või isegi liidu tootmiskohtade lõpliku sulgemise ohu. Seetõttu võib järeldada, et Hiina suhtes kehtestatud meetmete jätkuv kohaldamine oleks liidu tootmisharu huvides.

| (300) | Sõltumatute importijate huvid |
| --- | --- |

(300)

Sõltumatute importijate huvid

| (301) | Pärast uurimise algatamise teate avaldamist ega uurimise ajal ei andnud endast teada ükski importija. |
| --- | --- |

(301)

Pärast uurimise algatamise teate avaldamist ega uurimise ajal ei andnud endast teada ükski importija.

| (302) | Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele kahjulikku mõju, mis oleks suurem kui meetmetest tekkiv kasu. |
| --- | --- |

(302)

Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele kahjulikku mõju, mis oleks suurem kui meetmetest tekkiv kasu.

8.2.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (303) | Komisjon sai vastused kolmelt kasutajalt, kaks neist tegutseb keemiatööstuses (Wacker ja Evonik, mis moodustavad konsortsiumi Eusmet) ja üks alumiiniumitööstuses (Raffmetal). Lisaks sai komisjon märkused Euroopa alumiiniumitööstuse kogu väärtusahelat esindavalt ühenduselt European Aluminium. |
| --- | --- |

(303)

Komisjon sai vastused kolmelt kasutajalt, kaks neist tegutseb keemiatööstuses (Wacker ja Evonik, mis moodustavad konsortsiumi Eusmet) ja üks alumiiniumitööstuses (Raffmetal). Lisaks sai komisjon märkused Euroopa alumiiniumitööstuse kogu väärtusahelat esindavalt ühenduselt European Aluminium.

| (304) | European Aluminium ja Raffmetal toetavad kehtivate meetmete jätkamist. Need kasutajad rõhutasid, et räni on alumiiniumi tootmisel oluline materjal. Kuigi dumpinguvastastel meetmetel on kahjulik mõju kasutajate tootmiskuludele, säilitatakse meetmetega räni tootmine liidus. Tänu sellele saavad kasutajad kasu usaldusväärsest ja geograafiliselt lähedasest räniga varustamisest. |
| --- | --- |

(304)

European Aluminium ja Raffmetal toetavad kehtivate meetmete jätkamist. Need kasutajad rõhutasid, et räni on alumiiniumi tootmisel oluline materjal. Kuigi dumpinguvastastel meetmetel on kahjulik mõju kasutajate tootmiskuludele, säilitatakse meetmetega räni tootmine liidus. Tänu sellele saavad kasutajad kasu usaldusväärsest ja geograafiliselt lähedasest räniga varustamisest.

| (305) | Eusmet väitis, et dumpinguvastaseid meetmeid ei tohiks säilitada. Nende kasutajate jaoks on räni väga oluline ja selle maksumus moodustab suure osa nende toorainekuludest. Need kasutajad impordivad Hiinast ja dumpinguvastased tollimaksud suurendavad nende ränipõhiste toodete tootmiskulusid. Lisaks väitsid nad, et meetmete mõju keemiatööstuse kasutajatele võib olla suurem kui alumiiniumitööstuse kasutajatele. |
| --- | --- |

(305)

Eusmet väitis, et dumpinguvastaseid meetmeid ei tohiks säilitada. Nende kasutajate jaoks on räni väga oluline ja selle maksumus moodustab suure osa nende toorainekuludest. Need kasutajad impordivad Hiinast ja dumpinguvastased tollimaksud suurendavad nende ränipõhiste toodete tootmiskulusid. Lisaks väitsid nad, et meetmete mõju keemiatööstuse kasutajatele võib olla suurem kui alumiiniumitööstuse kasutajatele.

| (306) | Kahe koostööd tegeva keemiatooteid tootva kasutaja esitatud teave näitab siiski, et nad impordivad märkimisväärseid koguseid seestöötlemise protseduuri raames, mistõttu nad on teatavas ulatuses dumpinguvastasest tollimaksust vabastatud. Seetõttu leiti, et meetmete mõju nende kasutajate impordi osale on piiratud. |
| --- | --- |

(306)

Kahe koostööd tegeva keemiatooteid tootva kasutaja esitatud teave näitab siiski, et nad impordivad märkimisväärseid koguseid seestöötlemise protseduuri raames, mistõttu nad on teatavas ulatuses dumpinguvastasest tollimaksust vabastatud. Seetõttu leiti, et meetmete mõju nende kasutajate impordi osale on piiratud.

| (307) | Eusmet juhtis tähelepanu ka liidu tootjate heale finantsolukorrale, eriti pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(307)

Eusmet juhtis tähelepanu ka liidu tootjate heale finantsolukorrale, eriti pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

| (308) | Komisjon märgib, et liidu tootjate finantsolukorra ilmne paranemine langeb kokku räni nõudluse hiljutise ülemaailmse kasvuga. Sellist turu lühiajalist muutust, mis toimus igal juhul pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ei saa pidada liidu tootmisharu finantsolukorra näitajaks, võttes eelkõige arvesse põhjendustes 211, 212 ja 294 esitatud järeldusi. Kuna liidu tootmisharu majanduslik olukord ei ole stabiilne ja meetmete aegumise korral avaldaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tulevikus sellele kahjulikku mõju, lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon märgib, et liidu tootjate finantsolukorra ilmne paranemine langeb kokku räni nõudluse hiljutise ülemaailmse kasvuga. Sellist turu lühiajalist muutust, mis toimus igal juhul pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ei saa pidada liidu tootmisharu finantsolukorra näitajaks, võttes eelkõige arvesse põhjendustes 211, 212 ja 294 esitatud järeldusi. Kuna liidu tootmisharu majanduslik olukord ei ole stabiilne ja meetmete aegumise korral avaldaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tulevikus sellele kahjulikku mõju, lükati väide tagasi.

| (309) | Eusmet väitis, et nõudlus räni järele on suurenenud, samal ajal kui pakkumine on ELis viimastel aastatel vähenenud. Eusmet väljendas muret varustuskindluse pärast ja eelkõige selle pärast, et liidu tootmisharu ei suuda täielikult rahuldada liidu nõudlust. See tooks kaasa olukorra, kus samasugune toode ei ole kättesaadav nõudluse rahuldamiseks, mis suureneb kiiresti, eriti pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Eusmet juhtis tähelepanu ka tihedale konkurentsile järgmise etapi toodete turgudel, kus suuremad räniga seotud kulud panevad Eusmeti võrreldes teiste maailma tootjatega ebasoodsasse konkurentsiolukorda. |
| --- | --- |

(309)

Eusmet väitis, et nõudlus räni järele on suurenenud, samal ajal kui pakkumine on ELis viimastel aastatel vähenenud. Eusmet väljendas muret varustuskindluse pärast ja eelkõige selle pärast, et liidu tootmisharu ei suuda täielikult rahuldada liidu nõudlust. See tooks kaasa olukorra, kus samasugune toode ei ole kättesaadav nõudluse rahuldamiseks, mis suureneb kiiresti, eriti pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Eusmet juhtis tähelepanu ka tihedale konkurentsile järgmise etapi toodete turgudel, kus suuremad räniga seotud kulud panevad Eusmeti võrreldes teiste maailma tootjatega ebasoodsasse konkurentsiolukorda.

| (310) | Uurimine näitas siiski, et räni on võimalik saada mitmesugustest allikatest. Esiteks on liidu tootmisharul vaba tootmisvõimsus, mida saab kasutusele võtta, et rahuldada kasvavat nõudlust tulevikus. Nagu on näidatud tabelis 2, siis isegi kui liidu tootmisharu vähendas räni tarbimise vähenemise tõttu teataval määral oma tootmist ja tootmisvõimsust, on liidus märkimisväärne vaba tootmisvõimsus (st ligikaudu 26 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), kui nõudlus peaks taas suurenema. Uurimine näitas, et suletud ahjud on võimalik uuesti kasutusele võtta kahe nädala kuni kahe kuu jooksul, olenevalt tegevuseta seismise ajast. |
| --- | --- |

(310)

Uurimine näitas siiski, et räni on võimalik saada mitmesugustest allikatest. Esiteks on liidu tootmisharul vaba tootmisvõimsus, mida saab kasutusele võtta, et rahuldada kasvavat nõudlust tulevikus. Nagu on näidatud tabelis 2, siis isegi kui liidu tootmisharu vähendas räni tarbimise vähenemise tõttu teataval määral oma tootmist ja tootmisvõimsust, on liidus märkimisväärne vaba tootmisvõimsus (st ligikaudu 26 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), kui nõudlus peaks taas suurenema. Uurimine näitas, et suletud ahjud on võimalik uuesti kasutusele võtta kahe nädala kuni kahe kuu jooksul, olenevalt tegevuseta seismise ajast.

| (311) | Peale selle võib räni hankida muudest riikidest, näiteks Norrast, Malaisiast, Brasiiliast ja Bosniast ja Hertsegoviinast. Nagu on märgitud põhjenduses 236, imporditakse kaks kolmandikku liidus ostetud ränist Norrast, Brasiiliast, Malaisiast ja mitmest muust riigist. Komisjon märkis ka, et kehtivad meetmed ei takistanud Hiinast pärit räni impordi sisenemist liidu turule. |
| --- | --- |

(311)

Peale selle võib räni hankida muudest riikidest, näiteks Norrast, Malaisiast, Brasiiliast ja Bosniast ja Hertsegoviinast. Nagu on märgitud põhjenduses 236, imporditakse kaks kolmandikku liidus ostetud ränist Norrast, Brasiiliast, Malaisiast ja mitmest muust riigist. Komisjon märkis ka, et kehtivad meetmed ei takistanud Hiinast pärit räni impordi sisenemist liidu turule.

| (312) | Kokkuvõtteks võib öelda, et muud tarneallikad ja liidu vaba tootmisvõimsus pakuvad liidu ränikasutajatele mitmekesist valikut. Seetõttu ei olnud võimalik selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(312)

Kokkuvõtteks võib öelda, et muud tarneallikad ja liidu vaba tootmisvõimsus pakuvad liidu ränikasutajatele mitmekesist valikut. Seetõttu ei olnud võimalik selle väitega nõustuda.

| (313) | Eusmet väitis, et meetmed tuleks lõpetada ka seetõttu, et komisjon on räni liigitanud kriitilise tähtsusega tooraineks (59) selle majandusliku tähtsuse ja tarneriski tõttu. Eusmet väitis, et meetmete säilitamine piiraks räni kogust ja turul kättesaadavate allikate mitmekesisust. |
| --- | --- |

(313)

Eusmet väitis, et meetmed tuleks lõpetada ka seetõttu, et komisjon on räni liigitanud kriitilise tähtsusega tooraineks (59) selle majandusliku tähtsuse ja tarneriski tõttu. Eusmet väitis, et meetmete säilitamine piiraks räni kogust ja turul kättesaadavate allikate mitmekesisust.

59

| (314) | Komisjon nõustub, et räni on liidu tööstuslikus ökosüsteemis kriitilise tähtsusega. Sellest hoolimata ohustaks dumpinguhinnaga import turul märkimisväärselt liidu tootmisharu ja seaks liidus ohtu räni pikaajalise tarnekindluse. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(314)

Komisjon nõustub, et räni on liidu tööstuslikus ökosüsteemis kriitilise tähtsusega. Sellest hoolimata ohustaks dumpinguhinnaga import turul märkimisväärselt liidu tootmisharu ja seaks liidus ohtu räni pikaajalise tarnekindluse. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (315) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta ei nõustunud Eusmet komisjoni järeldustega, et spetsiaalse kvaliteediga räni, mida mõned kasutajad vajavad selliste toodete tootmiseks, mille nõudlus tulevikus suureneb, on kättesaadav piisavas koguses muudel turgudel kui Hiina. Lisaks väitis Eusmet, et suurem osa seestöötlemise protseduuri kohasest impordist on seotud selle spetsiaalse kvaliteediga räniga, mida impordib üks tema liikmetest. |
| --- | --- |

(315)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta ei nõustunud Eusmet komisjoni järeldustega, et spetsiaalse kvaliteediga räni, mida mõned kasutajad vajavad selliste toodete tootmiseks, mille nõudlus tulevikus suureneb, on kättesaadav piisavas koguses muudel turgudel kui Hiina. Lisaks väitis Eusmet, et suurem osa seestöötlemise protseduuri kohasest impordist on seotud selle spetsiaalse kvaliteediga räniga, mida impordib üks tema liikmetest.

| (316) | Komisjon märkis, et Hiinast pärit impordi tollimaksud ei ole üle jõu käivad ning kui kasutajad vajavad spetsiaalse kvaliteediga räni, on see õiglastel konkurentsitingimustel impordiks jätkuvalt kättesaadav. |
| --- | --- |

(316)

Komisjon märkis, et Hiinast pärit impordi tollimaksud ei ole üle jõu käivad ning kui kasutajad vajavad spetsiaalse kvaliteediga räni, on see õiglastel konkurentsitingimustel impordiks jätkuvalt kättesaadav.

| (317) | Lisaks, nagu põhjenduses 272 juba selgitatud, on Eurostati mahtude põhjal suurem osa seestöötlemise protseduuri kohasest impordist seotud muu impordiga kui see, mis pärineb Eusmeti liikmelt, kes impordib spetsiaalse kvaliteediga räni, isegi kui eeldada, et see liige ostab ainult spetsiaalse kvaliteediga räni seestöötlemise protseduuri alusel. |
| --- | --- |

(317)

Lisaks, nagu põhjenduses 272 juba selgitatud, on Eurostati mahtude põhjal suurem osa seestöötlemise protseduuri kohasest impordist seotud muu impordiga kui see, mis pärineb Eusmeti liikmelt, kes impordib spetsiaalse kvaliteediga räni, isegi kui eeldada, et see liige ostab ainult spetsiaalse kvaliteediga räni seestöötlemise protseduuri alusel.

| (318) | Eusmet väitis, et seestöötlemise protseduur on asjakohane ainult sel määral, mil kaubad eksporditakse, ja seda ei saa kasutada mitme ELi vabakaubanduslepingu, sealhulgas ELi-Jaapani vabakaubanduslepingu alusel. Seega ei paranda võimalus kasutada seestöötlemise protseduuri Eusmeti liikmete ebasoodsat konkurentsiolukorda. |
| --- | --- |

(318)

Eusmet väitis, et seestöötlemise protseduur on asjakohane ainult sel määral, mil kaubad eksporditakse, ja seda ei saa kasutada mitme ELi vabakaubanduslepingu, sealhulgas ELi-Jaapani vabakaubanduslepingu alusel. Seega ei paranda võimalus kasutada seestöötlemise protseduuri Eusmeti liikmete ebasoodsat konkurentsiolukorda.

| (319) | Komisjon märkis põhjenduses 306, et teatavad Eusmeti liikmete imporditud kogused kuuluvad seestöötlemise protseduuri alla, üksnes rõhutamaks, et osa nende impordist ei olnud tollimaksuga hõlmatud ja et seetõttu oli tollimaksude mõju läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piiratud. Komisjon on teadlik, et Eusmeti liikmed ei saa importida üksnes seestöötlemise protseduuri alusel ning et Eusmeti liikmete tavapärase korra alusel toimuva ülejäänud impordi suhtes kohaldatakse tollimakse, mis mõjutab importijaid. Siiski on tõsi see, et kui äriühingul on võimalik importida räni seestöötlemise protseduuri alusel, vähendab see tollimaksude mõju asjaomastele kasutajatele, isegi kui see ei vähenda seda mõju kogu selliselt imporditud kogusele. |
| --- | --- |

(319)

Komisjon märkis põhjenduses 306, et teatavad Eusmeti liikmete imporditud kogused kuuluvad seestöötlemise protseduuri alla, üksnes rõhutamaks, et osa nende impordist ei olnud tollimaksuga hõlmatud ja et seetõttu oli tollimaksude mõju läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piiratud. Komisjon on teadlik, et Eusmeti liikmed ei saa importida üksnes seestöötlemise protseduuri alusel ning et Eusmeti liikmete tavapärase korra alusel toimuva ülejäänud impordi suhtes kohaldatakse tollimakse, mis mõjutab importijaid. Siiski on tõsi see, et kui äriühingul on võimalik importida räni seestöötlemise protseduuri alusel, vähendab see tollimaksude mõju asjaomastele kasutajatele, isegi kui see ei vähenda seda mõju kogu selliselt imporditud kogusele.

| (320) | Eusmet märkis, et ELi tootmisharu vaba tootmisvõimsus ei ole piisav, et rahuldada liidus kasvavat nõudlust räni järele. Lisaks rõhutas Eusmet, et elektrihindade arengusuundumuste tõttu liidus ei ole liidu tootjatel võimalik tootmisvõimsuse rakendamist suurendada. |
| --- | --- |

(320)

Eusmet märkis, et ELi tootmisharu vaba tootmisvõimsus ei ole piisav, et rahuldada liidus kasvavat nõudlust räni järele. Lisaks rõhutas Eusmet, et elektrihindade arengusuundumuste tõttu liidus ei ole liidu tootjatel võimalik tootmisvõimsuse rakendamist suurendada.

| (321) | Liidu vaba tootmisvõimsust peeti märkimisväärseks (keskmiselt 26 %, mis moodustab ligikaudu 10 % liidu praegusest tarbimisest). Lisaks on räni võimalik importida ka muudest allikatest, sealhulgas Hiinast. Eusmet ei tõendanud ka seda, et elektrihinna võimaliku tõusuga ei käiks kaasas räni müügihind, mis võimaldaks suurendada liidu tootja tootmisvõimsuse rakendusastet. Kuna elekter on tootmises oluline kulukomponent, on tõenäoline, et nende kahe vahel on seos, mistõttu see väide lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(321)

Liidu vaba tootmisvõimsust peeti märkimisväärseks (keskmiselt 26 %, mis moodustab ligikaudu 10 % liidu praegusest tarbimisest). Lisaks on räni võimalik importida ka muudest allikatest, sealhulgas Hiinast. Eusmet ei tõendanud ka seda, et elektrihinna võimaliku tõusuga ei käiks kaasas räni müügihind, mis võimaldaks suurendada liidu tootja tootmisvõimsuse rakendusastet. Kuna elekter on tootmises oluline kulukomponent, on tõenäoline, et nende kahe vahel on seos, mistõttu see väide lükatakse tagasi.

| (322) | Eusmet väitis esiteks, et komisjon ei võtnud arvesse nõudluse suurenemist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Eelkõige ei leidnud komisjon, et nõudlus spetsiaalse kvaliteediga räni järele, mida liidus ei toodeta ja mis pärineb peamiselt Hiinast, suureneks. Teiseks ei võtnud komisjon väidetavalt arvesse ränipuudust kohe läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel. Kolmandaks ei võtnud komisjon arvesse Ühendkuningriigist ja Hiinast tulenevat suurenenud konkurentsi, millega kasutajad liidus toime pidid tulema. Neljandaks ei võtnud komisjon arvesse Venemaa ekspordile kehtestatud sanktsioonide mõju. |
| --- | --- |

(322)

Eusmet väitis esiteks, et komisjon ei võtnud arvesse nõudluse suurenemist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Eelkõige ei leidnud komisjon, et nõudlus spetsiaalse kvaliteediga räni järele, mida liidus ei toodeta ja mis pärineb peamiselt Hiinast, suureneks. Teiseks ei võtnud komisjon väidetavalt arvesse ränipuudust kohe läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel. Kolmandaks ei võtnud komisjon arvesse Ühendkuningriigist ja Hiinast tulenevat suurenenud konkurentsi, millega kasutajad liidus toime pidid tulema. Neljandaks ei võtnud komisjon arvesse Venemaa ekspordile kehtestatud sanktsioonide mõju.

| (323) | Komisjon uuris läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgset olukorda ja leidis, et see on ajutine, nagu on järeldatud põhjenduses 293. |
| --- | --- |

(323)

Komisjon uuris läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgset olukorda ja leidis, et see on ajutine, nagu on järeldatud põhjenduses 293.

| (324) | Lisaks nõustub komisjon Eusmetiga, et liidu kasutajad vajavad tootmise jätkumise tagamiseks mitmekesisust ja varustuskindlust. Selline mitmekesisus ja kindlus ei ole aga võimalik, kui liidu tootjad oleksid sunnitud tegevusest loobuma Hiinast pärit dumpinguhindadega räni kahjustava impordi tõttu. |
| --- | --- |

(324)

Lisaks nõustub komisjon Eusmetiga, et liidu kasutajad vajavad tootmise jätkumise tagamiseks mitmekesisust ja varustuskindlust. Selline mitmekesisus ja kindlus ei ole aga võimalik, kui liidu tootjad oleksid sunnitud tegevusest loobuma Hiinast pärit dumpinguhindadega räni kahjustava impordi tõttu.

| (325) | Seoses Ühendkuningriigi suurenenud konkurentsiga märgib komisjon, et Eusmet ei esitanud piisavalt teavet, mis oleks olnud vajalik Ühendkuningriigi suurenenud konkurentsi mõju mõõtmiseks, mistõttu see väide lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(325)

Seoses Ühendkuningriigi suurenenud konkurentsiga märgib komisjon, et Eusmet ei esitanud piisavalt teavet, mis oleks olnud vajalik Ühendkuningriigi suurenenud konkurentsi mõju mõõtmiseks, mistõttu see väide lükatakse tagasi.

| (326) | Venemaale kehtestatud sanktsioonide mõju kohta märkis komisjon, et see vähendab veelgi räni võimalikke allikaid liidu turul. Siiski moodustas Venemaa import läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmete põhjal ainult 2 % liitu suunatud räni koguimpordist. Võttes arvesse Venemaalt pärit impordi mahtu ja muude allikate kättesaadavust ülemaailmsel tasandil, leidis komisjon, et pikaajaline mõju räni kasutajatele ei ole märkimisväärne. |
| --- | --- |

(326)

Venemaale kehtestatud sanktsioonide mõju kohta märkis komisjon, et see vähendab veelgi räni võimalikke allikaid liidu turul. Siiski moodustas Venemaa import läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmete põhjal ainult 2 % liitu suunatud räni koguimpordist. Võttes arvesse Venemaalt pärit impordi mahtu ja muude allikate kättesaadavust ülemaailmsel tasandil, leidis komisjon, et pikaajaline mõju räni kasutajatele ei ole märkimisväärne.

| (327) | Eusmet rõhutas ka seda, et maailma eri riikide ränimetalli tootjad ei soovi dumpinguvastaste meetmete kartuse tõttu suurendada müüki Eusmeti liikmetele. |
| --- | --- |

(327)

Eusmet rõhutas ka seda, et maailma eri riikide ränimetalli tootjad ei soovi dumpinguvastaste meetmete kartuse tõttu suurendada müüki Eusmeti liikmetele.

| (328) | Väidet, et väljaspool liitu asuvad tarnijad keelduvad tarnimast, ei toetanud ükski faktiline tõend ega asjaolu. Komisjon tegi tõepoolest kindlaks, et import kolmandatest riikidest jätkus ja mõnel juhul isegi suurenes vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(328)

Väidet, et väljaspool liitu asuvad tarnijad keelduvad tarnimast, ei toetanud ükski faktiline tõend ega asjaolu. Komisjon tegi tõepoolest kindlaks, et import kolmandatest riikidest jätkus ja mõnel juhul isegi suurenes vaatlusalusel perioodil.

| (329) | Kõike arvesse võttes on meetmete positiivne mõju liidu tootmisharule ja alumiiniumitööstuse kasutajatele suurem kui kehtivate meetmete piiratud negatiivne mõju teistele kasutajatele. |
| --- | --- |

(329)

Kõike arvesse võttes on meetmete positiivne mõju liidu tootmisharule ja alumiiniumitööstuse kasutajatele suurem kui kehtivate meetmete piiratud negatiivne mõju teistele kasutajatele.

8.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (330) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada kehtivaid meetmeid Hiinast pärit räni impordi suhtes. |
| --- | --- |

(330)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada kehtivaid meetmeid Hiinast pärit räni impordi suhtes.

9.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (331) | Dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta tehtud järelduste põhjal tuleks Hiinast pärit räni suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(331)

Dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta tehtud järelduste põhjal tuleks Hiinast pärit räni suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (332) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriigi tollile kehtiva faktuurarve. See peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordile rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(332)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriigi tollile kehtiva faktuurarve. See peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordile rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (333) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriigi toll saaks kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peab toll selle dokumendi kõrval arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peab liikmesriigi toll tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – nõudma lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete paikapidavust ning veenduda, et väiksema tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(333)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriigi toll saaks kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peab toll selle dokumendi kõrval arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peab liikmesriigi toll tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – nõudma lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete paikapidavust ning veenduda, et väiksema tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (334) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja sätestatud tingimuste täitmisel võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(334)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja sätestatud tingimuste täitmisel võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (335) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud uurimisaluse toote suhtes, mille on tootnud mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing (k.a konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused), tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi teiste äriühingute puhul. Neile ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(335)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud uurimisaluse toote suhtes, mille on tootnud mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing (k.a konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused), tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi teiste äriühingute puhul. Neile ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (336) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (60). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(336)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (60). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

60

Euroopa Liidu Teatajas

| (337) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Märkusi esitas ainult üks huvitatud isik – Eusmet. |
| --- | --- |

(337)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Märkusi esitas ainult üks huvitatud isik – Eusmet.

| (338) | Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta taotles Eusmet, et meetmete jätkumise kinnitamise korral piirduks need kahe aastaga, võttes arvesse muutunud turutingimusi nii nõudluse kui ka pakkumise osas ning liidu suurt sõltuvust konkreetse kvaliteediga räni impordist. |
| --- | --- |

(338)

Oma märkustes järelduste avalikustamise kohta taotles Eusmet, et meetmete jätkumise kinnitamise korral piirduks need kahe aastaga, võttes arvesse muutunud turutingimusi nii nõudluse kui ka pakkumise osas ning liidu suurt sõltuvust konkreetse kvaliteediga räni impordist.

| (339) | Komisjon märkis siiski, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmed ei toeta sellist järeldust. Nagu on selgitatud põhjendustes 289 ja 293, näivad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed arengusuundumused olevat ajutist laadi. Kui aga konkreetsete asjaolude tõttu on vaja tulevikus olukorda uuesti hinnata, võib taotleda vahepealset läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(339)

Komisjon märkis siiski, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi andmed ei toeta sellist järeldust. Nagu on selgitatud põhjendustes 289 ja 293, näivad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed arengusuundumused olevat ajutist laadi. Kui aga konkreetsete asjaolude tõttu on vaja tulevikus olukorda uuesti hinnata, võib taotleda vahepealset läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (340) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (61) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(340)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (61) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

61

Euroopa Liidu Teataja

| (341) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud käesoleva määrusega sätestatud meetmete kohta arvamust, |
| --- | --- |

(341)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud käesoleva määrusega sätestatud meetmete kohta arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2804 69 00 alla kuuluva räni impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3  % | A971 |
| Kõik teised äriühingud | 16,8  % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

16,3  %

A971

Kõik teised äriühingud

16,8  %

A999

3.   Käesolevaga laiendatakse lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kõikide teiste äriühingute impordi suhtes, Korea Vabariigist lähetatud lõikes 1 kirjeldatud toote impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Korea Vabariigist pärinevana või mitte (TARICi kood 2804690010), ning Taiwanist lähetatud lõikes 1 kirjeldatud toote impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taiwanist pärinevana või mitte (TARICi kood 2804690020).

4.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (uurimisalune toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et siinsel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 1. juuli 2016. aasta määrus (EL) 2016/1077, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes (ELT L 179, 5.7.2016, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

3

(4)  Nõukogu 15. jaanuari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 42/2007, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 398/2004 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte (ELT L 13, 19.1.2007, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 3. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 311/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit räni impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 467/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taiwanilt lähetatud räni impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte (ELT L 95, 5.4.2013, lk 1).

5

(6)  
  ELT C 331, 7.10.2020, lk 13.

6

(7)  
  ELT C 258, 2.7.2021, lk 8.

7

(8)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2535

9

(10)  
  ELT L 179, 5.7.2016, lk 1; nõukogu 27. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2200/90, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ränimetalli impordi suhtes (EÜT L 198, 28.7.1990, lk 57).

10

(11)  
  ELT L 179, 5.7.2016, lk 1.

11

(12)  Komisjoni 30. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/909, millega pärast nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 208, 1.7.2020, lk 2).

12

(13)  Komisjoni 14. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1811, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi impordi suhtes (ELT L 366, 15.10.2021, lk 17).

13

(14)  Määruse (EL) 2020/909 põhjendused 54–60 ja 111–115; määruse (EL) 2021/1811 põhjendused 58–63 ja 85.

14

(15)  Määruse (EL) 2020/909 põhjendused 61–64; määruse (EL) 2021/1811 põhjendus 44.

15

(16)  Määruse (EL) 2020/909 põhjendused 66–69; määruse (EL) 2021/1811 põhjendused 46–48. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, moodustavad nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad Hiina Kommunistliku Partei (HKP) rakukesed veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Varasemal ajal ei paistnud seda nõuet alati järgitavat või selle täitmist rangelt tagatavat. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma kontrolli riigi omanduses olevate ettevõtete äriotsuste üle. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes patriotismi esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta äriühingutes äriotsuste tegemisel viimane sõna sealsetele HKP rakukestele. Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas räni tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

16

(17)  Määruse (EL) 2020/909 põhjendused 70–80; määruse (EL) 2021/1811 põhjendused 49–58.

17

(18)  Määruse (EL) 2020/909 põhjendused 81–86; määruse (EL) 2021/1811 põhjendus 59.

18

(19)  Määruse (EL) 2020/909 põhjendused 87–90; määruse (EL) 2021/1811 põhjendus 60.

19

(20)  Määruse (EL) 2020/909 põhjendused 91–110; määruse (EL) 2021/1811 põhjendus 61.

20

(21)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

21

(22)  Vt Xiamen ITG Groupi 2021. aasta aruanne, lk 261 http://static.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/new/2022-04-21/600755_20220421_2_cFJgASUK.pdf (vaadatud 12. juulil 2022).

22

(23)  http://www.itg.com.cn/en/company/about (vaadatud 12. juulil 2022).

23

(24)  www.ixin.com/company/472df966-2141-41bc-8209-66d37f0c2d88 (vaadatud 27. aprillil 2022), www.shpcoic.org.cn/Site/Home/_InfoShow?Info_ID=6720&Infoitem_ID=60 (vaadatud 27. aprillil 2022).

24

(25)  www.itgholding.com.cn/en/company/organization (vaadatud 27. aprillil 2022).

25

(26)  www.puyuan.com (vaadatud 27. aprillil 2022).

26

(27)  www.itgholding.com.cn/cn/News/Detail/4244 (vaadatud 27. aprillil 2022).

27

(28)  www.puyuan.com/puyuan/djdt11/971216/index.html (vaadatud 27. aprillil 2022).

28

(29)  www.siliconchina.org/about/rules/index.html (vaadatud 27. aprillil 2022).

29

(30)  Samas, artikkel 3.

30

(31)  Samas, artikkel 21.

31

(32)  Vt Fujiani provintsi (kus asub ITG Xiamen Groupi peakontor) strateegiliste ja kujunemisjärgus tootmisharude arendamise 14. viisaastakukava: http://www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/P020211207803152129885.pdf (vaadatud 28. aprillil 2022). Vt lisaks näiteks nelja põhivaldkonna kataloog kümne olulise tootmisharu kohta, mis avaldati 2016. aastal strateegia „Made in China 2025“ raames; kättesaadav aadressil http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html (vaadatud 28. aprillil 2022).

32

(33)  Aruande 10. peatükk, lk 221–230.

33

(34)  Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu 15. märtsi 2015. aasta arvamused elektrisüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhongfa [2015] nr 9) https://chinaenergyportal.org/en/opinions-of-the-cpc-central-committee-and-the-state-council-on-further-deepening-the-reform-of-the-electric-power-system-zhongfa-2015-no-9/ (vaadatud 8. aprillil 2022).

34

(35)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201202_1252094.html (vaadatud 8. aprillil 2022)

35

(36)  Eelkõige: „
  Kohalike omavalitsuste asutused annavad koostöös riikliku energiaameti lähetatud üksusega riiklikule arengu- ja reformikomisjonile ning riiklikule energiaametile õigeaegselt aru keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute sõlmimisest ja sellega seotud küsimustest ning tagavad keskpika perioodi ja pikaajaliste lepingute sõlmimise vastavuse antud ajal kättesaadavale elektrienergiale.“

36

Kohalike omavalitsuste asutused annavad koostöös riikliku energiaameti lähetatud üksusega riiklikule arengu- ja reformikomisjonile ning riiklikule energiaametile õigeaegselt aru keskmise tähtajaga ja pikaajaliste lepingute sõlmimisest ja sellega seotud küsimustest ning tagavad keskpika perioodi ja pikaajaliste lepingute sõlmimise vastavuse antud ajal kättesaadavale elektrienergiale

(37)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2021-01/06/content_5577440.htm (vaadatud 8. aprillil 2022)

37

(38)  Aruande 10. peatükk.

38

(39)  Aruande 12. peatükk, lk 269.

39

(40)  Kättesaadav riikliku energiaameti veebisaidil www.nea.gov.cn/2021-05/18/c_139953498.htm (vaadatud 13. aprillil 2022).

40

(41)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni teatis nr 902 (2020) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202012/t20201207_1252389.html?code=&state=123 (vaadatud 13. aprillil 2022).

41

(42)  Teatis nr 338 (2021); kättesaadav aadressil www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202104/t20210429_1278643.html (vaadatud 13. aprillil 2022).

42

(43)  Vt Nasdaqi veebisaidi artikkel (originaal: Reuters Beijing Newsroom) „China grants one-year trial extensions at 15 coal mines to boost output“, 4. august 2021; kättesaadav aadressil https://www.nasdaq.com/articles/china-grants-one-year-trial-extensions-at-15-coal-mines-to-boost-output-2021-08-04 (vaadatud 13. aprillil 2022).

43

(44)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

44

(45)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis samasugust toodet ei toodeta, võib vaadelda samasuguse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

45

(46)  
  „Enam ei kasutata või ei praktiseerita; iganenud, vananenud“ (Oxford English Dictionary).

46

(47)  https://www.dosm.gov.my/v1/index.php (vaadatud 26. aprillil 2022).

47

(48)  https://bit.ly/3vJD5On (vaadatud 26. aprillil 2022).

48

(49)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1 (vaadatud 26. aprillil 2022).

49

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

50

(51)  https://www.dosm.gov.my/v1/index.php

51

(52)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1

52

(53)  http://www.pmbtechnology.com/investors-relation

53

(54)  Salvestatud failina t22.003563, TRONi failid 171–176.

54

(55)  
  ELT L 179, 5.7.2016, lk 1, põhjendus 66.

55

(56)  
  ELT L 179, 5.7.2016, lk 1, põhjendus 218.

56

(57)  Vahemik märgitud konfidentsiaalsuse kaalutlustel.

57

(58)  Austraalia, Kanada ja Ameerika Ühendriigid on kehtestanud Hiinast pärit räni impordi suhtes dumpinguvastased või subsiidiumivastased meetmed.

58

(59)  Vt teine kriitilise tähtsusega toorainete loetelu (COM(2014) 297 final, 26. mai 2014), kolmas loetelu (COM(2017) 490 final) ja viimane loetelu (COM(2020) 474 final), mis avaldati 2020. aasta septembris.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

60

(61)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

61

---

| 12.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/127 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/127

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1395,

11. august 2022,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt ja Türgist pärit teatava korrosioonikindla terase impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 24. juunil 2021. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Venemaalt ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit teatava korrosioonikindla terase impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(1)

24. juunil 2021. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Venemaalt ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit teatava korrosioonikindla terase impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 12. mail 2021 Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu teatava korrosioonikindla terase tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 12. mail 2021 Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu teatava korrosioonikindla terase tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

1.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (3) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Venemaa ja Türgi teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, samuti teadaolevalt uurimise algatamisega seotud ühendustele ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(3)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Venemaa ja Türgi teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, samuti teadaolevalt uurimise algatamisega seotud ühendustele ning kutsus neid osalema.

| (4) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon kuulas ära Türgi eksportiva tootja 17. septembril 2021. |
| --- | --- |

(4)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon kuulas ära Türgi eksportiva tootja 17. septembril 2021.

1.3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (5) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.3.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (6) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi toodangu ja liidu müügimahtude põhjal, millest liidu tootjad olid uurimiseelse nõuete hindamise analüüsi käigus teatanud, võttes arvesse ka nende geograafilist asukohta. Esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes liikmesriigis. Valim esindas üle 23 % samasuguse toote toodangust ja müügist liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi (3). Ükski huvitatud isik ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul märkusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi toodangu ja liidu müügimahtude põhjal, millest liidu tootjad olid uurimiseelse nõuete hindamise analüüsi käigus teatanud, võttes arvesse ka nende geograafilist asukohta. Esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes liikmesriigis. Valim esindas üle 23 % samasuguse toote toodangust ja müügist liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi (3). Ükski huvitatud isik ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul märkusi.

3

| (7) | Ühe valimisse kaasatud liidu tootja valdustesse tehtud kontrollkäigu ajal leiti, et äriühing oli kaebeõigust käsitleva küsimustiku vastusesse ja dumpinguvastase küsimustiku vastusesse ekslikult kandnud olulisel määral andmeid toodete kohta, mida uurimine ei hõlma. Tagamaks, et selline olukord ei mõjutaks valimi esindavust, otsustas komisjon jätta asjaomase äriühingu valimisse ja lisada valimisse veel ühe äriühingu. Nii moodustatud lõplik valim koosnes kolmes liikmesriigis asuvast neljast liidu tootjast, kelle toodang moodustas umbes 25 % samasuguse toote hinnangulisest tootmise ja müügi kogumahust liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama lõpliku valimi kohta märkusi (4). Ükski huvitatud isik ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Ühe valimisse kaasatud liidu tootja valdustesse tehtud kontrollkäigu ajal leiti, et äriühing oli kaebeõigust käsitleva küsimustiku vastusesse ja dumpinguvastase küsimustiku vastusesse ekslikult kandnud olulisel määral andmeid toodete kohta, mida uurimine ei hõlma. Tagamaks, et selline olukord ei mõjutaks valimi esindavust, otsustas komisjon jätta asjaomase äriühingu valimisse ja lisada valimisse veel ühe äriühingu. Nii moodustatud lõplik valim koosnes kolmes liikmesriigis asuvast neljast liidu tootjast, kelle toodang moodustas umbes 25 % samasuguse toote hinnangulisest tootmise ja müügi kogumahust liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama lõpliku valimi kohta märkusi (4). Ükski huvitatud isik ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul märkusi.

4

1.3.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (8) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (9) | Ükski tähtaja jooksul algatamisteate lisale vastused esitanud äriühingutest ei esitanud andmeid vaatlusaluse toote impordi kohta. Komisjon otsustas valimi moodustamisest loobuda. Selle otsuse kohta märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(9)

Ükski tähtaja jooksul algatamisteate lisale vastused esitanud äriühingutest ei esitanud andmeid vaatlusaluse toote impordi kohta. Komisjon otsustas valimi moodustamisest loobuda. Selle otsuse kohta märkusi ei esitatud.

1.3.3.   Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõigil Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Venemaa Föderatsiooni alalisel esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kui neid on, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(10)

Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõigil Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Venemaa Föderatsiooni alalisel esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kui neid on, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (11) | Nõutud teabe esitasid kolm Venemaa eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes moodustasid ligikaudu 98 % vaatlusaluse toote kogu Venemaa ekspordimahust liitu, ning nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kaks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Venemaa ametiasutustega. |
| --- | --- |

(11)

Nõutud teabe esitasid kolm Venemaa eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes moodustasid ligikaudu 98 % vaatlusaluse toote kogu Venemaa ekspordimahust liitu, ning nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kaks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Venemaa ametiasutustega.

| (12) | Komisjonile esitas valimi kohta märkusi PJSC Novolipetsk Steel. Äriühing juhtis tähelepanu sellele, et uurimise läbiviimine kolme, mitte kahe eksportiva tootja üle on õiguslikult põhjendatud, eriti juhul, kui üks algselt valimisse kaasatud äriühingutest loobub koostööst. Niisugune loobumine teeks valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali kindlaksmääramise keerulisemaks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjonile esitas valimi kohta märkusi PJSC Novolipetsk Steel. Äriühing juhtis tähelepanu sellele, et uurimise läbiviimine kolme, mitte kahe eksportiva tootja üle on õiguslikult põhjendatud, eriti juhul, kui üks algselt valimisse kaasatud äriühingutest loobub koostööst. Niisugune loobumine teeks valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali kindlaksmääramise keerulisemaks.

| (13) | Lisaks rõhutas äriühing, et komisjon kaasas valimisse Venemaa eksportiva tootja PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works ja selle Türgis tegutseva tütarettevõtja MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. Äriühing kinnitas, et kaks asjaomast seotud eksportivat tootjat jagasid osa oma müügikanalitest. See vähendaks komisjoni töömahtu, võimaldades uurida äriühingut NLMK. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks rõhutas äriühing, et komisjon kaasas valimisse Venemaa eksportiva tootja PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works ja selle Türgis tegutseva tütarettevõtja MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. Äriühing kinnitas, et kaks asjaomast seotud eksportivat tootjat jagasid osa oma müügikanalitest. See vähendaks komisjoni töömahtu, võimaldades uurida äriühingut NLMK.

| (14) | Pärast NLMK märkuste analüüsimist leidis komisjon, et eelkõige põhjenduses 12 kirjeldatud väited on põhjendatud ja otsustas Venemaa eksportivate tootjate puhul valimi moodustamisest loobuda. Komisjon teavitas sellest otsusest asjaomast äriühingut ja Venemaa ametiasutusi. |
| --- | --- |

(14)

Pärast NLMK märkuste analüüsimist leidis komisjon, et eelkõige põhjenduses 12 kirjeldatud väited on põhjendatud ja otsustas Venemaa eksportivate tootjate puhul valimi moodustamisest loobuda. Komisjon teavitas sellest otsusest asjaomast äriühingut ja Venemaa ametiasutusi.

1.3.4.   Türgi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Türgi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Türgi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Lisaks palus komisjon Türgi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kui neid on, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Türgi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Lisaks palus komisjon Türgi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kui neid on, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (16) | Nõutud teabe esitasid kaheksa Türgi eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes moodustasid ligikaudu 100 % vaatlusaluse toote kogu Türgi ekspordimahust liitu, ning nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Valimi ettepaneku kohta ei esitatud ühtegi märkust. Sel viisil moodustatud lõpliku valimi arvele langes 62,6 % vaatlusaluse toote kogu Türgi ekspordimahust liitu. |
| --- | --- |

(16)

Nõutud teabe esitasid kaheksa Türgi eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes moodustasid ligikaudu 100 % vaatlusaluse toote kogu Türgi ekspordimahust liitu, ning nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut, mida oli võimalik uurida ettenähtud aja jooksul. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Valimi ettepaneku kohta ei esitatud ühtegi märkust. Sel viisil moodustatud lõpliku valimi arvele langes 62,6 % vaatlusaluse toote kogu Türgi ekspordimahust liitu.

1.4.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (17) | Üks Türgi eksportiv tootja taotles alusmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Komisjon otsustas, et asjaomase taotluse kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav ja takistanuks uurimise õigeaegset lõpetamist. Selle põhjuseks on kõnealuse äriühingu keerukas struktuur. Seepärast lükati individuaalse kontrollimise taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(17)

Üks Türgi eksportiv tootja taotles alusmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Komisjon otsustas, et asjaomase taotluse kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav ja takistanuks uurimise õigeaegset lõpetamist. Selle põhjuseks on kõnealuse äriühingu keerukas struktuur. Seepärast lükati individuaalse kontrollimise taotlus tagasi.

1.5.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (18) | Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ja palus neljal valimisse kaasatud liidu tootjal, (5) kolmel Venemaa eksportival tootjal ning kolmel valimisse kaasatud Türgi eksportival tootjal täita asjaomased küsimustikud, mis tehti veebis kättesaadavaks (6) uurimise algatamise päeval. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ja palus neljal valimisse kaasatud liidu tootjal, (5) kolmel Venemaa eksportival tootjal ning kolmel valimisse kaasatud Türgi eksportival tootjal täita asjaomased küsimustikud, mis tehti veebis kättesaadavaks (6) uurimise algatamise päeval.

5

6

| (19) | Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kaebuse esitajalt, kolmelt Venemaa eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kaasatud Türgi eksportivalt tootjalt ja Türgi eksportivalt tootjalt, kes taotles individuaalset kontrollimist. |
| --- | --- |

(19)

Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kaebuse esitajalt, kolmelt Venemaa eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kaasatud Türgi eksportivalt tootjalt ja Türgi eksportivalt tootjalt, kes taotles individuaalset kontrollimist.

1.6.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (20) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | liidu tootjad:






  — | Acciaieria Arvedi S.p.A, Cremona, Itaalia; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

liidu tootjad:

—

Acciaieria Arvedi S.p.A, Cremona, Itaalia;

| — | ArcelorMittal Poland, Dabrowa Górnicza, Poola; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland, Dabrowa Górnicza, Poola;

| — | Marcegaglia Carbon Steel S.p.A, Gazoldo degli Ippoliti, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel S.p.A, Gazoldo degli Ippoliti, Itaalia;

| — | U.S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Slovakkia; |
| --- | --- |

—

U.S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Slovakkia;

| | Venemaa eksportivate tootjatega seotud kauplejad ja importijad:






  — | MMK Steel Trade AG, Lugano, Šveits; |
| --- | --- | --- |

Venemaa eksportivate tootjatega seotud kauplejad ja importijad:

—

MMK Steel Trade AG, Lugano, Šveits;

| — | NLMK Trading SA, Lugano, Šveits; |
| --- | --- |

—

NLMK Trading SA, Lugano, Šveits;

| — | Severstal Export GmbH (edaspidi „SSE“), Manno, Šveits; |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH (edaspidi „SSE“), Manno, Šveits;

| — | SIA Severstal Distribution (Severstal Distribution Europe, edaspidi „SDE“), Riia, Läti. |
| --- | --- |

—

SIA Severstal Distribution (Severstal Distribution Europe, edaspidi „SDE“), Riia, Läti.

| (21) | Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi isikuid: | liidu tootjate ühendus:






  — | Eurofer, Brüssel, Belgia; |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi isikuid:

liidu tootjate ühendus:

—

Eurofer, Brüssel, Belgia;

| | Venemaa eksportivad tootjad:






  — | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (edaspidi „MMK“), Magnitogorsk, Venemaa; |
| --- | --- | --- |

Venemaa eksportivad tootjad:

—

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (edaspidi „MMK“), Magnitogorsk, Venemaa;

| — | Novolipetsk Steel (edaspidi „NLMK“), Lipetsk, Venemaa; |
| --- | --- |

—

Novolipetsk Steel (edaspidi „NLMK“), Lipetsk, Venemaa;

| — | PAO Severstal (edaspidi „PAOS“), Tšerepovets, Venemaa; |
| --- | --- |

—

PAO Severstal (edaspidi „PAOS“), Tšerepovets, Venemaa;

| | Venemaa eksportivate tootjatega seotud omamaised kauplejad:






  — | LLC Torgovy dom MMK (edaspidi „TD MMK“), Magnitogorsk, Venemaa; |
| --- | --- | --- |

Venemaa eksportivate tootjatega seotud omamaised kauplejad:

—

LLC Torgovy dom MMK (edaspidi „TD MMK“), Magnitogorsk, Venemaa;

| — | Novolipetsk Steel Service Center LLC (edaspidi „NSSC“), Lipetsk, Venemaa; |
| --- | --- |

—

Novolipetsk Steel Service Center LLC (edaspidi „NSSC“), Lipetsk, Venemaa;

| — | Torgovy dom NLMK LLC (edaspidi „NLMK Shop“), Moskva, Venemaa; |
| --- | --- |

—

Torgovy dom NLMK LLC (edaspidi „NLMK Shop“), Moskva, Venemaa;

| — | JSC Severstal Distribution (Severstal Distribution Russia, edaspidi „SDR“), Tšerepovets, Venemaa; |
| --- | --- |

—

JSC Severstal Distribution (Severstal Distribution Russia, edaspidi „SDR“), Tšerepovets, Venemaa;

| | Türgi eksportivad tootjad:






  — | MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. (edaspidi „MMK Turkey“), Dortyol, Türgi; |
| --- | --- | --- |

Türgi eksportivad tootjad:

—

MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. (edaspidi „MMK Turkey“), Dortyol, Türgi;

| — | TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş.(edaspidi „Tatmetal“), Istanbul, Türgi; |
| --- | --- |

—

TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş.(edaspidi „Tatmetal“), Istanbul, Türgi;

| — | Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş. (edaspidi „Tezcan“), Kartepe-Kocaeli, Türgi. |
| --- | --- |

—

Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş. (edaspidi „Tezcan“), Kartepe-Kocaeli, Türgi.

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (22) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(22)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

| (23) | Türgi ühenduse CIB ja mitme eksportiva tootja arvates oli valitud uurimisperiood ning vaatlusalune periood kallutatud. Nad pidasid neid ebasobivaks, sest 2017. aasta oli teraseärile võrdlemisi hea aasta, samas kui 2020. aastat mõjutas negatiivselt COVID-19 pandeemia. Nad väitsid, et mõlema näitaja võrdlus ei oleks liidu tootmisharu tulemuslikkuse ja olukorra hindamisel esindav. Mõned taotlesid parema võrdluse saamiseks kvartalipõhist analüüsi. |
| --- | --- |

(23)

Türgi ühenduse CIB ja mitme eksportiva tootja arvates oli valitud uurimisperiood ning vaatlusalune periood kallutatud. Nad pidasid neid ebasobivaks, sest 2017. aasta oli teraseärile võrdlemisi hea aasta, samas kui 2020. aastat mõjutas negatiivselt COVID-19 pandeemia. Nad väitsid, et mõlema näitaja võrdlus ei oleks liidu tootmisharu tulemuslikkuse ja olukorra hindamisel esindav. Mõned taotlesid parema võrdluse saamiseks kvartalipõhist analüüsi.

| (24) | Komisjon lükkas väited tagasi, sest nii vaatlusalune periood kui ka uurimisperiood olid kaebuse esitamise kuupäeva ja kehtivaid eeskirju arvestades asjakohased. Igal juhul ei ole komisjoni analüüs tehtud vaatlusaasta ja uurimisperioodi võrdluse alusel, vaid kogu asjaomase perioodi suundumustest lähtudes, ning hõlmab tegureid, mis tõenäoliselt mõjutavad korrosioonikindla terase turgu liidus, ning neid võeti uurimisel arvesse, nagu on muu hulgas näidatud allpool punktis 5. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon lükkas väited tagasi, sest nii vaatlusalune periood kui ka uurimisperiood olid kaebuse esitamise kuupäeva ja kehtivaid eeskirju arvestades asjakohased. Igal juhul ei ole komisjoni analüüs tehtud vaatlusaasta ja uurimisperioodi võrdluse alusel, vaid kogu asjaomase perioodi suundumustest lähtudes, ning hõlmab tegureid, mis tõenäoliselt mõjutavad korrosioonikindla terase turgu liidus, ning neid võeti uurimisel arvesse, nagu on muu hulgas näidatud allpool punktis 5.

| (25) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud CIB ega mitu eksportivat tootjat komisjoni seisukohaga. Nad väitsid, et komisjon oleks pidanud arvestama uurimisperioodile järgnenud suundumusi, sest 2021. aasta esimese kaheksa kuu jooksul oleksid kuumtsingitud toodete (sh korrosioonikindla terase) hinnad, samuti kuumtsingitud terastoodete keskmine marginaal võrreldes kuumvaltsitud rullidega liidus oluliselt tõusnud. Samal ajal oleksid liidu tootmisharu tootmistasemed 2021. aastal taastunud 2019. aasta tasemetele. Seetõttu väitsid nad Üldkohtu otsusele kohtuasjas Rusal Armenal ZAO vs. Euroopa Liidu Nõukogu (7) viidates, et need suundumused on uued faktid, mistõttu on kavandatav dumpinguvastane tollimaks ilmselgelt asjakohatu ja komisjon peab neid fakte arvesse võtma, sealhulgas pikendama uurimisperioodi, et see hõlmaks 2021. aastat ning 2022. aasta esimest kvartalit. |
| --- | --- |

(25)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud CIB ega mitu eksportivat tootjat komisjoni seisukohaga. Nad väitsid, et komisjon oleks pidanud arvestama uurimisperioodile järgnenud suundumusi, sest 2021. aasta esimese kaheksa kuu jooksul oleksid kuumtsingitud toodete (sh korrosioonikindla terase) hinnad, samuti kuumtsingitud terastoodete keskmine marginaal võrreldes kuumvaltsitud rullidega liidus oluliselt tõusnud. Samal ajal oleksid liidu tootmisharu tootmistasemed 2021. aastal taastunud 2019. aasta tasemetele. Seetõttu väitsid nad Üldkohtu otsusele kohtuasjas Rusal Armenal ZAO vs. Euroopa Liidu Nõukogu (7) viidates, et need suundumused on uued faktid, mistõttu on kavandatav dumpinguvastane tollimaks ilmselgelt asjakohatu ja komisjon peab neid fakte arvesse võtma, sealhulgas pikendama uurimisperioodi, et see hõlmaks 2021. aastat ning 2022. aasta esimest kvartalit.

vs.

7

| (26) | Komisjon analüüsis seda väidet. Ta leidis, et müügihindade tõus 2021. aastal ei näita iseenesest liidu tootmisharu kasumlikkuse paranemist ükskõik missuguses ulatuses. Komisjon märkis, et hinnatõusul saab võrreldes eelmise aastaga olla tootmisharu olukorrale positiivne mõju ainult siis, kui see on oluliselt kõrgem kui kulude kasv samal perioodil. Selle kohta tõendeid ei esitatud. Seoses tootmisega tunnistas komisjon, et 2021. aastal oli teatud tootjatel teatud ajahetkedel, eelkõige asjaomase aasta alguses raskusi korrosioonikindla terase suure turunõudluse rahuldamisel. Kuid komisjon rõhutas, et see oli ajutine nähtus ja et tema käsutuses ei olnud teavet, mis oleks tõendanud, et see oleks olnud seotud tootmisharu kui tervikuga. Seepärast leidis komisjon, et ükski asjaomaste isikute esitatud väide ei näidanud, et uurimisperioodi järel ilmnenud uued suundumused muudaksid kavandatava dumpinguvastase tollimaksu ilmselgelt asjakohatuks. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon analüüsis seda väidet. Ta leidis, et müügihindade tõus 2021. aastal ei näita iseenesest liidu tootmisharu kasumlikkuse paranemist ükskõik missuguses ulatuses. Komisjon märkis, et hinnatõusul saab võrreldes eelmise aastaga olla tootmisharu olukorrale positiivne mõju ainult siis, kui see on oluliselt kõrgem kui kulude kasv samal perioodil. Selle kohta tõendeid ei esitatud. Seoses tootmisega tunnistas komisjon, et 2021. aastal oli teatud tootjatel teatud ajahetkedel, eelkõige asjaomase aasta alguses raskusi korrosioonikindla terase suure turunõudluse rahuldamisel. Kuid komisjon rõhutas, et see oli ajutine nähtus ja et tema käsutuses ei olnud teavet, mis oleks tõendanud, et see oleks olnud seotud tootmisharu kui tervikuga. Seepärast leidis komisjon, et ükski asjaomaste isikute esitatud väide ei näidanud, et uurimisperioodi järel ilmnenud uued suundumused muudaksid kavandatava dumpinguvastase tollimaksu ilmselgelt asjakohatuks. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

1.8.   Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine

Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine

| (27) | Alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohaselt oli ajutiste meetmete kehtestamise tähtaeg 23. veebruar 2022. Alusmääruse artikli 19a lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 26. jaanuaril 2022 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta kehtestamata ajutised meetmed ja andis huvitatud isikutele võimaluse esitada lisateavet ja/või oma seisukoht ärakuulamisel. Ükski huvitatud isik märkusi ei esitanud ega ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(27)

Alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohaselt oli ajutiste meetmete kehtestamise tähtaeg 23. veebruar 2022. Alusmääruse artikli 19a lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 26. jaanuaril 2022 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta kehtestamata ajutised meetmed ja andis huvitatud isikutele võimaluse esitada lisateavet ja/või oma seisukoht ärakuulamisel. Ükski huvitatud isik märkusi ei esitanud ega ärakuulamist ei taotlenud.

| (28) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et asjaolu, et ühtegi ajutist meedet ei olnud kehtestatud, tähendas seda, et liidu tootmisharu oli stabiilne ja ei vajanud kahju ärahoidmiseks komisjoni sekkumist. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohaselt võib ajutisi meetmeid kohaldada. Komisjon ei ole kohustatud ajutisi meetmeid kohaldama, kui liidu tootmisharu kannab kahju. Seega ei saa liidu tootmisharu olukorra kohta järeldusi teha, kui komisjon otsustab jätta ajutised meetmed kohaldamata ja jätkata selle asemel uurimisega, nagu ta on käesoleval juhul teinud. |
| --- | --- |

(28)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et asjaolu, et ühtegi ajutist meedet ei olnud kehtestatud, tähendas seda, et liidu tootmisharu oli stabiilne ja ei vajanud kahju ärahoidmiseks komisjoni sekkumist. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohaselt võib ajutisi meetmeid kohaldada. Komisjon ei ole kohustatud ajutisi meetmeid kohaldama, kui liidu tootmisharu kannab kahju. Seega ei saa liidu tootmisharu olukorra kohta järeldusi teha, kui komisjon otsustab jätta ajutised meetmed kohaldamata ja jätkata selle asemel uurimisega, nagu ta on käesoleval juhul teinud.

| (29) | Kuna ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestatud, ei toimunud ka impordi registreerimist. |
| --- | --- |

(29)

Kuna ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestatud, ei toimunud ka impordi registreerimist.

1.9.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (30) | Komisjon jätkas oma lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon jätkas oma lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

| (31) | Komisjon teavitas pärast kogutud ja kontrollitud andmete analüüsimist MMKd ja PAOSt oma kavatsusest kasutada seoses nende küsimustike vastuste teatud osadega kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Komisjon andis äriühingutele võimaluse esitada märkusi. Kättesaadavate faktide kasutamise põhjuseid ja äriühingute esitatud märkusi käsitletakse käesoleva määruse punktis 3.1.2. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon teavitas pärast kogutud ja kontrollitud andmete analüüsimist MMKd ja PAOSt oma kavatsusest kasutada seoses nende küsimustike vastuste teatud osadega kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Komisjon andis äriühingutele võimaluse esitada märkusi. Kättesaadavate faktide kasutamise põhjuseid ja äriühingute esitatud märkusi käsitletakse käesoleva määruse punktis 3.1.2.

| (32) | Lõplike järelduste tegemisel võttis komisjon arvesse huvitatud isikute märkusi. |
| --- | --- |

(32)

Lõplike järelduste tegemisel võttis komisjon arvesse huvitatud isikute märkusi.

| (33) | Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega, et esitada lõplike järelduste avalikustamise kohta märkusi. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega, et esitada lõplike järelduste avalikustamise kohta märkusi.

| (34) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadi märkused kaebuse esitajalt, Venemaa valitsuselt, kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Venemaa eksportivalt tootjalt, Türgi valitsuselt, kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt ja Türgi teraseeksportijate ühenduselt. Ärakuulamist taotlesid MMK, NLMK, Türgi valitsus, Tezcan ja Türgi teraseeksportijate ühendus ning nad kuulati ära. Huvitatud isikute esitatud ja/või ärakuulamise ajal esitatud märkusi käsitletakse käesoleva määruse vastavates osades. |
| --- | --- |

(34)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadi märkused kaebuse esitajalt, Venemaa valitsuselt, kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Venemaa eksportivalt tootjalt, Türgi valitsuselt, kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt ja Türgi teraseeksportijate ühenduselt. Ärakuulamist taotlesid MMK, NLMK, Türgi valitsus, Tezcan ja Türgi teraseeksportijate ühendus ning nad kuulati ära. Huvitatud isikute esitatud ja/või ärakuulamise ajal esitatud märkusi käsitletakse käesoleva määruse vastavates osades.

| (35) | Lisaks taotlesid Tezcan ja MMK pärast individuaalsete täiendavate lõplike järelduste teatavakstegemist ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks taotlesid Tezcan ja MMK pärast individuaalsete täiendavate lõplike järelduste teatavakstegemist ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist.

| (36) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis CIB, et pärast uurimisperioodi lõppu turul toimunud muutuste tõttu tuleks dumpinguvastased meetmed peatada kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 4. CIB viitas eelkõige järsule korrosioonikindla terase hinnatõusule pärast uurimisperioodi lõppu, teatud liidu tootjate kasumlikkuse paranemisele selle järgselt ning Venemaa vastastele sanktsioonidele, mis tagaksid, et meetmete peatamisel kahju tõenäoliselt ei jätkuks. |
| --- | --- |

(36)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis CIB, et pärast uurimisperioodi lõppu turul toimunud muutuste tõttu tuleks dumpinguvastased meetmed peatada kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 4. CIB viitas eelkõige järsule korrosioonikindla terase hinnatõusule pärast uurimisperioodi lõppu, teatud liidu tootjate kasumlikkuse paranemisele selle järgselt ning Venemaa vastastele sanktsioonidele, mis tagaksid, et meetmete peatamisel kahju tõenäoliselt ei jätkuks.

| (37) | Artikli 14 lõikes 4 on sätestatud, et meetmed võib peatada üksnes siis, kui oleks ebatõenäoline, et kahju liidu tootmisharule peatamise tulemusena jätkuks. Komisjonil puudub teave, mis tõendaks, et liidu tootmisharu olukord paranes pärast uurimisperioodi lõppu, mistõttu kahju tõenäoliselt ei jätkuks. Asjaolust, et korrosioonikindla terase hinnad võisid üksnes pärast uurimisperioodi tõusta, ei saa järeldada, et liidu tootmisharu ei kanna enam kahju, isegi kui CIB väitega, et „teatud liidu tootjate“ kasumlikkus suurenes, oleks nõustutud. Uurimise algatamisel võis iseenesest tõepoolest olla niisugune mõju ja asjaomane mõju hajuks kiiresti, kui lõplikud meetmed peatatakse. Komisjon saab meetmeid peatada üksnes pärast liidu tootmisharu uurimisperioodi järgse olukorra ja turutingimuste väidetavate muutuste põhjalikku analüüsimist, milleks tuleb koguda üksikasjalikku teavet. Asjaomane hindamine toimub tavaliselt väljaspool uurimismenetlust, eelkõige juhul, kui asjaomased väited esitatakse hilises etapis ilma vajalike tõenditeta, nagu oli käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(37)

Artikli 14 lõikes 4 on sätestatud, et meetmed võib peatada üksnes siis, kui oleks ebatõenäoline, et kahju liidu tootmisharule peatamise tulemusena jätkuks. Komisjonil puudub teave, mis tõendaks, et liidu tootmisharu olukord paranes pärast uurimisperioodi lõppu, mistõttu kahju tõenäoliselt ei jätkuks. Asjaolust, et korrosioonikindla terase hinnad võisid üksnes pärast uurimisperioodi tõusta, ei saa järeldada, et liidu tootmisharu ei kanna enam kahju, isegi kui CIB väitega, et „teatud liidu tootjate“ kasumlikkus suurenes, oleks nõustutud. Uurimise algatamisel võis iseenesest tõepoolest olla niisugune mõju ja asjaomane mõju hajuks kiiresti, kui lõplikud meetmed peatatakse. Komisjon saab meetmeid peatada üksnes pärast liidu tootmisharu uurimisperioodi järgse olukorra ja turutingimuste väidetavate muutuste põhjalikku analüüsimist, milleks tuleb koguda üksikasjalikku teavet. Asjaomane hindamine toimub tavaliselt väljaspool uurimismenetlust, eelkõige juhul, kui asjaomased väited esitatakse hilises etapis ilma vajalike tõenditeta, nagu oli käesoleval juhul.

| (38) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et alusmääruse artikli 18 kohaldamine seoses Venemaa kahe eksportiva tootjaga ei olnud põhjendatud, sest äriühingud tegid koostööd, andsid põhjalikke vastuseid küsimustikule ja lisateabe taotlusele, sh esitasid vahearvutusi ning tegid vajalikke parandusi. Lisaks tõi Venemaa valitsus välja, et kirjad artikli 18 kohaldamise kohta saadeti rohkem kui kuu pärast kontrollide ja kaugmeetodil ristkontrollide lõpetamist. |
| --- | --- |

(38)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et alusmääruse artikli 18 kohaldamine seoses Venemaa kahe eksportiva tootjaga ei olnud põhjendatud, sest äriühingud tegid koostööd, andsid põhjalikke vastuseid küsimustikule ja lisateabe taotlusele, sh esitasid vahearvutusi ning tegid vajalikke parandusi. Lisaks tõi Venemaa valitsus välja, et kirjad artikli 18 kohaldamise kohta saadeti rohkem kui kuu pärast kontrollide ja kaugmeetodil ristkontrollide lõpetamist.

| (39) | Komisjon täheldas, et alusmääruse artikli 18 kohaldamise põhjustest anti nõuetekohaselt teada ning neid selgitati asjaomastele äriühingutele pärast seda, kui küsimustikule ja puudustele viitavale kirjale antud vastustest saadud teavet ning kontrollide ja kaugmeetodil ristkontrollide ajal saadud teavet oli nõuetekohaselt analüüsitud. Seoses PAOSega on küsimust põhjalikult käsitletud põhjendustes 93–109. Seoses MMKga on põhjuseid üldisemalt selgitatud põhjendustes 75–90 ja üksikasjalikumalt konfidentsiaalsuse põhjustel äriühingupõhises avalikustatud teabes. Seetõttu lükkas komisjon Venemaa valitsuse väited alusmääruse artikli 18 kohaldamise kohta tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon täheldas, et alusmääruse artikli 18 kohaldamise põhjustest anti nõuetekohaselt teada ning neid selgitati asjaomastele äriühingutele pärast seda, kui küsimustikule ja puudustele viitavale kirjale antud vastustest saadud teavet ning kontrollide ja kaugmeetodil ristkontrollide ajal saadud teavet oli nõuetekohaselt analüüsitud. Seoses PAOSega on küsimust põhjalikult käsitletud põhjendustes 93–109. Seoses MMKga on põhjuseid üldisemalt selgitatud põhjendustes 75–90 ja üksikasjalikumalt konfidentsiaalsuse põhjustel äriühingupõhises avalikustatud teabes. Seetõttu lükkas komisjon Venemaa valitsuse väited alusmääruse artikli 18 kohaldamise kohta tagasi.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (40) | Vaatlusaluse toote moodustavad rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstooted; kuumtsinkimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja/või magneesiumiga, ränisulamiga või mitte; keemiliselt passiveeritud; täiendava pinnatöötlusega, nt õlitatud või kaetud, või ilma, mis sisaldavad massiprotsentides kuni 0,5 % süsinikku, kuni 1,1 % alumiiniumi, kuni 0,12 % nioobiumi, kuni 0,17 % titaani ja kuni 0,15 % vanaadiumi; rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad, mis on pärit Venemaalt ja Türgist ning kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid: 7210410020, 7210410030, 7210490020, 7210490030, 7210610020, 7210610030, 7210690020, 7210690030, 7210908092, 7212300020, 7212300030, 7212506120, 7212506130, 7212506920, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920020, 7225920030, 7225990022, 7225990023, 7225990041, 7225990092, 7225990093, 7226993010, 7226993030, 7226997013, 7226997093, 7226997094) (edaspidi „vaatlusalune toode“).
  Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:






  — | roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted; |
| --- | --- | --- |

(40)

Vaatlusaluse toote moodustavad rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstooted; kuumtsinkimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja/või magneesiumiga, ränisulamiga või mitte; keemiliselt passiveeritud; täiendava pinnatöötlusega, nt õlitatud või kaetud, või ilma, mis sisaldavad massiprotsentides kuni 0,5 % süsinikku, kuni 1,1 % alumiiniumi, kuni 0,12 % nioobiumi, kuni 0,17 % titaani ja kuni 0,15 % vanaadiumi; rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad, mis on pärit Venemaalt ja Türgist ning kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid: 7210410020, 7210410030, 7210490020, 7210490030, 7210610020, 7210610030, 7210690020, 7210690030, 7210908092, 7212300020, 7212300030, 7212506120, 7212506130, 7212506920, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920020, 7225920030, 7225990022, 7225990023, 7225990041, 7225990092, 7225990093, 7226993010, 7226993030, 7226997013, 7226997093, 7226997094) (edaspidi „vaatlusalune toode“).

Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:

—

roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted;

| — | edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted. |
| --- | --- |

—

edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted.

| (41) | Korrosioonikindel teras valmistatakse lehtvaltsitud terasest rullide, lehtede ja ribade sukeldamise teel pindamisega sulametalli või tsingist metallisulami vannis. Pindamismetall ühineb terasest aluskihiga metallurgilise reaktsiooni teel, moodustades sulamitest mitmekihilise struktuuri, mille tulemuseks on terasega metallurgiliselt seotud kattekiht. Edasi töödeldakse toote pinda keemiliselt passiveerides, et kaitsta seda niiskuse eest ja vähendada korrodeerumise riski ladustamisel ja transportimisel. |
| --- | --- |

(41)

Korrosioonikindel teras valmistatakse lehtvaltsitud terasest rullide, lehtede ja ribade sukeldamise teel pindamisega sulametalli või tsingist metallisulami vannis. Pindamismetall ühineb terasest aluskihiga metallurgilise reaktsiooni teel, moodustades sulamitest mitmekihilise struktuuri, mille tulemuseks on terasega metallurgiliselt seotud kattekiht. Edasi töödeldakse toote pinda keemiliselt passiveerides, et kaitsta seda niiskuse eest ja vähendada korrodeerumise riski ladustamisel ja transportimisel.

| (42) | Korrosioonikindlat terast kasutatakse peamiselt ehitussektoris mitmesugustes hoonete fassaadide ehitusmaterjalides, ent ka kodumasinate tootmiseks, sügavtõmbamise ja stantsimisprotsessides ja väikesteks keevistorudeks. |
| --- | --- |

(42)

Korrosioonikindlat terast kasutatakse peamiselt ehitussektoris mitmesugustes hoonete fassaadide ehitusmaterjalides, ent ka kodumasinate tootmiseks, sügavtõmbamise ja stantsimisprotsessides ja väikesteks keevistorudeks.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (43) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode, |
| --- | --- | --- |

(43)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode,

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse Venemaa ja Türgi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse Venemaa ja Türgi siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (44) | Komisjon otsustas, et need tooted on seega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon otsustas, et need tooted on seega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (45) | Üks importija palus uurimisest välja jätta niisuguse korrosioonikindla terase, mille paksus on alla 0,40 mm (edaspidi „õhuke teras“). Huvitatud isik väitis, et tööjõukulukama ja kallima õhukese terase puhul on tegemist eraldi segmendiga, mida toodetakse liidu tootmisharus ebapiisavas koguses. Huvitatud isik lisas, et õhukese terase väljajätmine ei vähendaks kaebuse esitanud isikute soovitud meetmete korrigeerivat toimet, samas kui dumpinguvastaste meetmete kehtestamine õhukese terase suhtes kahjustaks kasutajaid (sest edaspidi ei ole need tooted neile kättesaadavad konkurentsivõimeliste hindadega). |
| --- | --- |

(45)

Üks importija palus uurimisest välja jätta niisuguse korrosioonikindla terase, mille paksus on alla 0,40 mm (edaspidi „õhuke teras“). Huvitatud isik väitis, et tööjõukulukama ja kallima õhukese terase puhul on tegemist eraldi segmendiga, mida toodetakse liidu tootmisharus ebapiisavas koguses. Huvitatud isik lisas, et õhukese terase väljajätmine ei vähendaks kaebuse esitanud isikute soovitud meetmete korrigeerivat toimet, samas kui dumpinguvastaste meetmete kehtestamine õhukese terase suhtes kahjustaks kasutajaid (sest edaspidi ei ole need tooted neile kättesaadavad konkurentsivõimeliste hindadega).

| (46) | Komisjon leidis, et taotlus ei ole põhjendatud, sest üldiselt on liidu tootmisharul olemas tootmisvõimsus korrosioonikindla terase kõigi nõutavate suuruste tootmiseks (8). Komisjon leidis ka, et kõiki korrosioonikindla terase liike, olenemata nende suurusest või impordikohast, toodetakse kuumtsinkimisliinil ning neil on samad põhilised füüsilised ja tehnilised omadused, sarnane lõppkasutus ja vastastikku asendatavus. Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon leidis, et taotlus ei ole põhjendatud, sest üldiselt on liidu tootmisharul olemas tootmisvõimsus korrosioonikindla terase kõigi nõutavate suuruste tootmiseks (8). Komisjon leidis ka, et kõiki korrosioonikindla terase liike, olenemata nende suurusest või impordikohast, toodetakse kuumtsinkimisliinil ning neil on samad põhilised füüsilised ja tehnilised omadused, sarnane lõppkasutus ja vastastikku asendatavus. Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotluse tagasi.

8

| (47) | Türgi tootja Tezcan, kes toodab muu hulgas alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast, avaldas soovi, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras jäetaks meetmete ulatusest välja. Huvitatud isiku väitel on alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras korrosioonikindla terase eraldi segment, mis ei konkureeri liidu tootmisharu toodetavate toodetega. Huvitatud isik väitis, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlast terasest tooteid ei toodeta liidus „majanduslikult tasuvas koguses“ ja et asjaomast toodet tootev liidu tootja ei suuda pakkuda liidu nõudlusele vastavas koguses alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast. |
| --- | --- |

(47)

Türgi tootja Tezcan, kes toodab muu hulgas alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast, avaldas soovi, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras jäetaks meetmete ulatusest välja. Huvitatud isiku väitel on alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras korrosioonikindla terase eraldi segment, mis ei konkureeri liidu tootmisharu toodetavate toodetega. Huvitatud isik väitis, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlast terasest tooteid ei toodeta liidus „majanduslikult tasuvas koguses“ ja et asjaomast toodet tootev liidu tootja ei suuda pakkuda liidu nõudlusele vastavas koguses alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast.

| (48) | Komisjon leidis, et taotlus ei ole põhjendatud, sest isegi kui alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase tootmine oli liidus ajutiselt piiratud, on liidu tootmisharul alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase tootmisvõimsus. Ühtlasi leidis komisjon, et kõiki korrosioonikindla terase liike, sõltumata nende kattest, toodetakse kuumtsinkimisliinil. Lisaks on alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase ja muu kattega korrosioonikindla terase omadused nende põhilisi füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, nende lõppkasutust ning vastastikku asendatavust arvestades samad (9). Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon leidis, et taotlus ei ole põhjendatud, sest isegi kui alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase tootmine oli liidus ajutiselt piiratud, on liidu tootmisharul alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase tootmisvõimsus. Ühtlasi leidis komisjon, et kõiki korrosioonikindla terase liike, sõltumata nende kattest, toodetakse kuumtsinkimisliinil. Lisaks on alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase ja muu kattega korrosioonikindla terase omadused nende põhilisi füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, nende lõppkasutust ning vastastikku asendatavust arvestades samad (9). Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotluse tagasi.

9

| (49) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Tezcan oma taotlust. Ta väitis, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase ainsa liidu tootja poolse ebaõnnestunud finantsjuhtimise tõttu liidu tootmine puudus. Tezcan rõhutas, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras ja tsingiga kaetud korrosioonikindel teras on täiesti erinevad tooted – füüsiliselt, keemiliselt ja tehniliselt – nimelt alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase tootmisprotsessi ning mõne alumiiniumtsingi omaduse poolest. |
| --- | --- |

(49)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Tezcan oma taotlust. Ta väitis, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase ainsa liidu tootja poolse ebaõnnestunud finantsjuhtimise tõttu liidu tootmine puudus. Tezcan rõhutas, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras ja tsingiga kaetud korrosioonikindel teras on täiesti erinevad tooted – füüsiliselt, keemiliselt ja tehniliselt – nimelt alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase tootmisprotsessi ning mõne alumiiniumtsingi omaduse poolest.

| (50) | Komisjon leidis, et Tezcani taotlus ei ole põhjendatud, sest Tezcani mainitud tootjal oli elujõuline äriplaan ja ta oli liidu tootmisharu elujõuline osa. Ühtlasi oli komisjon kindlaks teinud, et kõiki korrosioonikindla terase liike, sõltumata nende kattest, toodetakse kuumtsinkimisliinil, mida Tezcan kinnitas, kui märkis, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase ainsal liidu tootjal on üks kuumtsinkimisliin, kuid kaks mahutit, mida nad saavad vahetada sõltuvalt sellest, kas tootja soovis toota alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast või muid tooteid. Samuti ei muuda väide, et kõigil korrosioonikindla terase katetel ei ole täpselt samad omadused fakti, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras ja muu kattega korrosioonikindel teras on sarnased nende füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste, lõppkasutuse ning vastastikku asendatavuse poolest (10). Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon leidis, et Tezcani taotlus ei ole põhjendatud, sest Tezcani mainitud tootjal oli elujõuline äriplaan ja ta oli liidu tootmisharu elujõuline osa. Ühtlasi oli komisjon kindlaks teinud, et kõiki korrosioonikindla terase liike, sõltumata nende kattest, toodetakse kuumtsinkimisliinil, mida Tezcan kinnitas, kui märkis, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindla terase ainsal liidu tootjal on üks kuumtsinkimisliin, kuid kaks mahutit, mida nad saavad vahetada sõltuvalt sellest, kas tootja soovis toota alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast või muid tooteid. Samuti ei muuda väide, et kõigil korrosioonikindla terase katetel ei ole täpselt samad omadused fakti, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindel teras ja muu kattega korrosioonikindel teras on sarnased nende füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste, lõppkasutuse ning vastastikku asendatavuse poolest (10). Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotluse tagasi.

10

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Venemaa

Venemaa

3.1.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (51) | Kõigepealt uuris komisjon, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(51)

Kõigepealt uuris komisjon, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

| (52) | Seejärel tegi komisjon kindlaks siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(52)

Seejärel tegi komisjon kindlaks siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega.

| (53) | Järgmisena uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud eksportmüügi mahust. |
| --- | --- |

(53)

Järgmisena uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud eksportmüügi mahust.

| (54) | Komisjon tegi kindlaks, et MMK ei müünud ühte tooteliiki siseturul tüüpilistes kogustes. Lisaks ei müünud kõik kolm koostööd tegevat Venemaa eksportivat tootjat teatud tooteliike siseturul. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon tegi kindlaks, et MMK ei müünud ühte tooteliiki siseturul tüüpilistes kogustes. Lisaks ei müünud kõik kolm koostööd tegevat Venemaa eksportivat tootjat teatud tooteliike siseturul.

| (55) | Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult sõltumatutele tarbijatele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(55)

Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult sõltumatutele tarbijatele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (56) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust, ning |
| --- | --- | --- |

(56)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust, ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (57) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(57)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (58) | Normaalväärtus on vaid tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral tegelik omamaine hind tooteliigi kohta uurimisperioodi jooksul, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(58)

Normaalväärtus on vaid tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral tegelik omamaine hind tooteliigi kohta uurimisperioodi jooksul, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (59) | Omamaise müügi analüüs näitas, et sõltuvalt tooteliigist oli 47–100 % kogu MMK omamaisest müügist, 43–100 % kogu NLMK omamaisest müügist ja 24–100 % kogu PAOSe omamaisest müügist kasumlik ning nende kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(59)

Omamaise müügi analüüs näitas, et sõltuvalt tooteliigist oli 47–100 % kogu MMK omamaisest müügist, 43–100 % kogu NLMK omamaisest müügist ja 24–100 % kogu PAOSe omamaisest müügist kasumlik ning nende kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (60) | Tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust madalam, arvutati normaalväärtus asjaomase tooteliigi kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(60)

Tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust madalam, arvutati normaalväärtus asjaomase tooteliigi kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (61) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse tooteliigi müüki või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(61)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse tooteliigi müüki või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (62) | Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil






  a) | koostööd tegevate eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning |
| --- | --- | --- |

(62)

Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil

a)

koostööd tegevate eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning

| b) | kaalutud keskmise kasumi, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmise kasumi, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

| (63) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(63)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

| (64) | Müügikulu kohandati, kui see oli põhjendatud alusmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt. Kõik kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat hankisid teatud tooraineid seotud tarnijatelt. Komisjon kontrollis, kas asjaomaseid tooraineid osteti tavapärase reaalturuväärtusele vastava hinnaga ning vajadusel kohandas tootmiskulu, et see kajastaks asjakohaselt vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. |
| --- | --- |

(64)

Müügikulu kohandati, kui see oli põhjendatud alusmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt. Kõik kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat hankisid teatud tooraineid seotud tarnijatelt. Komisjon kontrollis, kas asjaomaseid tooraineid osteti tavapärase reaalturuväärtusele vastava hinnaga ning vajadusel kohandas tootmiskulu, et see kajastaks asjakohaselt vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid.

| (65) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et sellised kohandused olid tarbetud, eelkõige seepärast, et komisjon ei võtnud NLMK-le ja sõltumatutele klientidele eri tarnetingimustel müüdud uuritava tooraine hinna puhul arvesse selles sisalduvat veokulu, kuigi see teave oli kättesaadav. Komisjon nõustus väitega selles osas, mis puudutas teatud toorainet ja korrigeeris normaalväärtust vastavalt. Läbivaadatud arvutus avaldati äriühingule. |
| --- | --- |

(65)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et sellised kohandused olid tarbetud, eelkõige seepärast, et komisjon ei võtnud NLMK-le ja sõltumatutele klientidele eri tarnetingimustel müüdud uuritava tooraine hinna puhul arvesse selles sisalduvat veokulu, kuigi see teave oli kättesaadav. Komisjon nõustus väitega selles osas, mis puudutas teatud toorainet ja korrigeeris normaalväärtust vastavalt. Läbivaadatud arvutus avaldati äriühingule.

| (66) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis PAOS, et toorainekulu kohandamine alusmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt oli ebaseaduslik. Äriühing väitis eelkõige seda, et alusmääruse artikli 2 lõige 5 võimaldas komisjonil äriühingu dokumentidest kõrvale kalduda kahel juhul: a) kui dokumendid ei ole kooskõlas asjaomase riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega ning b) kui dokumentides ei ole asjakohasel viisil esitatud uuritava toote tootmis- ja müügikulud. Teise juhu puhul viitas äriühing WTO apellatsioonikogu aruande „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (Venemaa)“ punktile 6.97, (11) mille kohaselt on „[WTO dumpinguvastase lepingu] punkti 2.2.1.1 esimeses lauses esitatud teine tingimus seotud sellega, kas uuritava eksportija või tootja dokumendid vastavad sobivalt ja piisavalt või kajastavad neid kulusid, mida uuritav eksportija või tootja kandis, mis on tõesti seotud konkreetse vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga“. |
| --- | --- |

(66)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis PAOS, et toorainekulu kohandamine alusmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt oli ebaseaduslik. Äriühing väitis eelkõige seda, et alusmääruse artikli 2 lõige 5 võimaldas komisjonil äriühingu dokumentidest kõrvale kalduda kahel juhul: a) kui dokumendid ei ole kooskõlas asjaomase riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega ning b) kui dokumentides ei ole asjakohasel viisil esitatud uuritava toote tootmis- ja müügikulud. Teise juhu puhul viitas äriühing WTO apellatsioonikogu aruande „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (Venemaa)“ punktile 6.97, (11) mille kohaselt on „[WTO dumpinguvastase lepingu] punkti 2.2.1.1 esimeses lauses esitatud teine tingimus seotud sellega, kas uuritava eksportija või tootja dokumendid vastavad sobivalt ja piisavalt või kajastavad neid kulusid, mida uuritav eksportija või tootja kandis, mis on tõesti seotud konkreetse vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga“.

11

| (67) | Komisjon märkis, et apellatsioonikogu aruande „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (Venemaa)“ punkti 6.97 tuleks vaadelda sellele eelnenud punktide kontekstis. Juba juhtumis „EL – biodiisel (Argentina)“ (12) kiitis apellatsioonikogu heaks, et seotud isikute vahelisi toorainehindu ei saa käsitleda turutingimustele vastavate hindadena ja seetõttu võib need kõrvale jätta. Apellatsioonikogu aruande „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (Venemaa)“ punktis 6.97 selgitati lisaks, et vaekogu aruandes juhtumis „EL – biodiisel (Argentina)“ mainitud olukordi ei tohiks käsitada tähtajatute eranditena, vaid neid tuleks vaadelda iga juhtumi puhul eraldi. Käesoleval juhul jättis komisjon PAOSe poolt seotud tarnijatelt ostetud teatavate toorainete hinnad kõrvale pärast nõuetekohast analüüsi ja seega täielikult kooskõlas WTO eeskirjadega. Komisjon võrdles seotud tarnija poolt PAOSele kohaldatud hindu nende hindadega, mida seotud tarnija kohaldas sõltumatutele klientidele. Selle põhjal leidis komisjon, et seotud tarnija poolt PAOSele kohaldatud hinnad ei olnud reaalturuväärtusele vastavad hinnad. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon märkis, et apellatsioonikogu aruande „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (Venemaa)“ punkti 6.97 tuleks vaadelda sellele eelnenud punktide kontekstis. Juba juhtumis „EL – biodiisel (Argentina)“ (12) kiitis apellatsioonikogu heaks, et seotud isikute vahelisi toorainehindu ei saa käsitleda turutingimustele vastavate hindadena ja seetõttu võib need kõrvale jätta. Apellatsioonikogu aruande „Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (Venemaa)“ punktis 6.97 selgitati lisaks, et vaekogu aruandes juhtumis „EL – biodiisel (Argentina)“ mainitud olukordi ei tohiks käsitada tähtajatute eranditena, vaid neid tuleks vaadelda iga juhtumi puhul eraldi. Käesoleval juhul jättis komisjon PAOSe poolt seotud tarnijatelt ostetud teatavate toorainete hinnad kõrvale pärast nõuetekohast analüüsi ja seega täielikult kooskõlas WTO eeskirjadega. Komisjon võrdles seotud tarnija poolt PAOSele kohaldatud hindu nende hindadega, mida seotud tarnija kohaldas sõltumatutele klientidele. Selle põhjal leidis komisjon, et seotud tarnija poolt PAOSele kohaldatud hinnad ei olnud reaalturuväärtusele vastavad hinnad. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

12

| (68) | Lisaks väitis PAOS, et komisjon ei kasutanud õiget metoodikat, kui analüüsis, kas PAOSe ja tema seotud tarnijate vahel makstud teatavate toorainete hind vastas reaalturuväärtusele. Äriühing väitis, et komisjon oleks pidanud võrdlema PAOSe poolt oma seotud tootjatelt tooraine ostmisel makstud hindu sõltumatute tarnijate poolt kehtestatud hindadega. |
| --- | --- |

(68)

Lisaks väitis PAOS, et komisjon ei kasutanud õiget metoodikat, kui analüüsis, kas PAOSe ja tema seotud tarnijate vahel makstud teatavate toorainete hind vastas reaalturuväärtusele. Äriühing väitis, et komisjon oleks pidanud võrdlema PAOSe poolt oma seotud tootjatelt tooraine ostmisel makstud hindu sõltumatute tarnijate poolt kehtestatud hindadega.

| (69) | Komisjon märkis sellega seoses, et seotud tarnija poolt kehtestatud hindade kasutamine reaalturuväärtusele vastava hinna analüüsimisel oli juurdunud tava. Käesoleval juhul olid seotud tarnija poolt PAOSele ja sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihinnad kättesaadavad ja kontrollitud. Seega pidas komisjon kontrollitud teabe kasutamist oma analüüsis nõuetele vastavaks. Lisaks ei esitanud äriühing ühtegi muud selgitust hinnaerinevuse kohta kui tarnija ja PAOSe vaheline seos. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märkis sellega seoses, et seotud tarnija poolt kehtestatud hindade kasutamine reaalturuväärtusele vastava hinna analüüsimisel oli juurdunud tava. Käesoleval juhul olid seotud tarnija poolt PAOSele ja sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihinnad kättesaadavad ja kontrollitud. Seega pidas komisjon kontrollitud teabe kasutamist oma analüüsis nõuetele vastavaks. Lisaks ei esitanud äriühing ühtegi muud selgitust hinnaerinevuse kohta kui tarnija ja PAOSe vaheline seos. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

| (70) | Lõpetuseks esitas PAOS märkusi reaalturuväärtusele vastavate hindade analüüsi mitme tehnilise üksikasja kohta. Esiteks vaidlustas äriühing finantstulu väljajätmise söe tarnija poolt tekitatud kahju arvutamisel. Teiseks väitis äriühing, et komisjon ei kajastanud hinnavõrdluses nõuetekohaselt PAOSe poolt ostetud söe teatavate kvaliteediklasside erinevusi. Kolmandaks tõi äriühing välja söe kogutarbimise arvutamisel tehtud tehnilise vea. Neljandaks väitis äriühing, et komisjon võrdles ebaõigelt sõltumatutele klientidele kohaldatud rauamaagigraanulite müügihinda edasimüügihinnaga, mida PAOS kohaldas rauamaagigraanulitele, mille ta ostis seotud tarnijalt ainult nende edasimüügi otstarbel. Viiendaks märkis äriühing, et komisjon ei võtnud arvesse erinevusi tarnetingimustes ja seega veokuludes, mis sisaldusid rauamaagigraanulite müügihinnas nende tarnimisel PAOSele ja sõltumatutele klientidele. Ning kuuendaks väitis äriühing, et komisjon oleks pidanud (räbustatud ja räbustamata) rauamaagigraanulite laia kategooria kohta hinnaanalüüsi tegemisel käsitama teatavaid graanuleid, mille kohta ei olnud ostunimekirjas täpsemat teavet, räbustatud või räbustamata graanulitena. |
| --- | --- |

(70)

Lõpetuseks esitas PAOS märkusi reaalturuväärtusele vastavate hindade analüüsi mitme tehnilise üksikasja kohta. Esiteks vaidlustas äriühing finantstulu väljajätmise söe tarnija poolt tekitatud kahju arvutamisel. Teiseks väitis äriühing, et komisjon ei kajastanud hinnavõrdluses nõuetekohaselt PAOSe poolt ostetud söe teatavate kvaliteediklasside erinevusi. Kolmandaks tõi äriühing välja söe kogutarbimise arvutamisel tehtud tehnilise vea. Neljandaks väitis äriühing, et komisjon võrdles ebaõigelt sõltumatutele klientidele kohaldatud rauamaagigraanulite müügihinda edasimüügihinnaga, mida PAOS kohaldas rauamaagigraanulitele, mille ta ostis seotud tarnijalt ainult nende edasimüügi otstarbel. Viiendaks märkis äriühing, et komisjon ei võtnud arvesse erinevusi tarnetingimustes ja seega veokuludes, mis sisaldusid rauamaagigraanulite müügihinnas nende tarnimisel PAOSele ja sõltumatutele klientidele. Ning kuuendaks väitis äriühing, et komisjon oleks pidanud (räbustatud ja räbustamata) rauamaagigraanulite laia kategooria kohta hinnaanalüüsi tegemisel käsitama teatavaid graanuleid, mille kohta ei olnud ostunimekirjas täpsemat teavet, räbustatud või räbustamata graanulitena.

| (71) | Komisjon uuris väiteid ja järeldas, et põhjenduses 70 kirjeldatud teise, kolmanda ja neljanda punkti alusel tuli kulude kohandamise arvutamisel teha parandusi. Sellega seoses võrdles komisjon asjaomase söe kvaliteediklassi hinda kõige sarnasema söe hinnaklassiga, parandas söe kogutarbimise arvutamisel tehtud tehnilise vea ja kasutas PAOSe tarbeks kasutatud rauamaagigraanulite müügihinda reaalturuväärtusele vastavate hindade analüüsimisel. Korrigeeritud arvud avaldati äriühingule uuesti. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon uuris väiteid ja järeldas, et põhjenduses 70 kirjeldatud teise, kolmanda ja neljanda punkti alusel tuli kulude kohandamise arvutamisel teha parandusi. Sellega seoses võrdles komisjon asjaomase söe kvaliteediklassi hinda kõige sarnasema söe hinnaklassiga, parandas söe kogutarbimise arvutamisel tehtud tehnilise vea ja kasutas PAOSe tarbeks kasutatud rauamaagigraanulite müügihinda reaalturuväärtusele vastavate hindade analüüsimisel. Korrigeeritud arvud avaldati äriühingule uuesti.

| (72) | Kuid komisjon lükkas järgmistel põhjustel põhjenduse 70 esimese, viienda ja kuuenda punkti all kirjeldatud väited tagasi:






  — | finantstulu jäeti kõrvale, sest see arvestati antud laenudelt saadud intressi alusel. Seepärast leidis komisjon, et niisugune sissetulek ei olnud seotud tooraine tootmise ja müügiga; |
| --- | --- | --- |

(72)

Kuid komisjon lükkas järgmistel põhjustel põhjenduse 70 esimese, viienda ja kuuenda punkti all kirjeldatud väited tagasi:

—

finantstulu jäeti kõrvale, sest see arvestati antud laenudelt saadud intressi alusel. Seepärast leidis komisjon, et niisugune sissetulek ei olnud seotud tooraine tootmise ja müügiga;

| — | komisjon ei saanud arvesse võtta erinevusi veokuludes, mis sisaldusid eri tarnetingimuste alusel tehtud tehingute müügihinnas, sest seotud tarnija ja PAOS ei esitanud kantud veokulude andmeid; |
| --- | --- |

—

komisjon ei saanud arvesse võtta erinevusi veokuludes, mis sisaldusid eri tarnetingimuste alusel tehtud tehingute müügihinnas, sest seotud tarnija ja PAOS ei esitanud kantud veokulude andmeid;

| — | PAOSe esitatud teavet selle kohta, et teatavat liiki rauamaagigraanulid on räbustatud või räbustamata, ei olnud võimalik uurimise selles etapis kontrollida. Samuti ei esitanud äriühing oma väite toetamiseks mingeid tõendeid. |
| --- | --- |

—

PAOSe esitatud teavet selle kohta, et teatavat liiki rauamaagigraanulid on räbustatud või räbustamata, ei olnud võimalik uurimise selles etapis kontrollida. Samuti ei esitanud äriühing oma väite toetamiseks mingeid tõendeid.

3.1.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (73) | Koostööd tegevad Venemaa eksportivad tootjad eksportisid liitu importijana tegutsevate sidusettevõtjate kaudu alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt või kolmandas riigis asuvate seotud kauplejate kaudu. |
| --- | --- |

(73)

Koostööd tegevad Venemaa eksportivad tootjad eksportisid liitu importijana tegutsevate sidusettevõtjate kaudu alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt või kolmandas riigis asuvate seotud kauplejate kaudu.

| (74) | MMK teatas korrosioonikindla terase müügist liitu Šveitsis asuva seotud kaupleja MMK Steel Trade kaudu ja teise Šveitsis asuva äriühingu kaudu, keda MMK kirjeldas kui sõltumatut kauplejat (edaspidi „Šveitsi kaupleja“). |
| --- | --- |

(74)

MMK teatas korrosioonikindla terase müügist liitu Šveitsis asuva seotud kaupleja MMK Steel Trade kaudu ja teise Šveitsis asuva äriühingu kaudu, keda MMK kirjeldas kui sõltumatut kauplejat (edaspidi „Šveitsi kaupleja“).

| (75) | Komisjon uuris Šveitsi kaupleja ja MMK vahelise seose kohta. Komisjon analüüsis eelkõige MMK poolt välja antud avalikult kättesaadavaid dokumente, näiteks MMK Groupi konsolideeritud finantsaruandeid, (13) teavet huvitatud isikutega tehtud tehingute kohta, (14) aastaaruandeid ja nende lisasid (15) ning kohe kättesaadavat teavet turuteabe andmebaasides, näiteks Dun & Bradstreet. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon uuris Šveitsi kaupleja ja MMK vahelise seose kohta. Komisjon analüüsis eelkõige MMK poolt välja antud avalikult kättesaadavaid dokumente, näiteks MMK Groupi konsolideeritud finantsaruandeid, (13) teavet huvitatud isikutega tehtud tehingute kohta, (14) aastaaruandeid ja nende lisasid (15) ning kohe kättesaadavat teavet turuteabe andmebaasides, näiteks Dun & Bradstreet.

13

14

15

| (76) | Äriühingu esitatud teabe ja komisjoni poolt teistest allikatest kogutud teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et MMK andis oma seose kohta Šveitsi kauplejaga eksitavat teavet, takistades seeläbi uurimist. Komisjoni järeldusteni viinud analüüs on konfidentsiaalsuse põhjustel avaldatud ainult MMK-le. |
| --- | --- |

(76)

Äriühingu esitatud teabe ja komisjoni poolt teistest allikatest kogutud teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et MMK andis oma seose kohta Šveitsi kauplejaga eksitavat teavet, takistades seeläbi uurimist. Komisjoni järeldusteni viinud analüüs on konfidentsiaalsuse põhjustel avaldatud ainult MMK-le.

| (77) | Selle tulemusena puudus komisjonil teave Šveitsi kaupleja kaudu tehtud müügitehingute edasimüügihindade kohta esimesele sõltumatule kliendile liidus, samuti tema konkreetsete ülesannete kohta ning seega ei saanud komisjon kindlaks teha äriühingu ühe müügikanali ekspordihinda liidu turul. Seega teavitas komisjon äriühingut oma kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 seoses teabega, mida äriühing ei esitanud. |
| --- | --- |

(77)

Selle tulemusena puudus komisjonil teave Šveitsi kaupleja kaudu tehtud müügitehingute edasimüügihindade kohta esimesele sõltumatule kliendile liidus, samuti tema konkreetsete ülesannete kohta ning seega ei saanud komisjon kindlaks teha äriühingu ühe müügikanali ekspordihinda liidu turul. Seega teavitas komisjon äriühingut oma kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 seoses teabega, mida äriühing ei esitanud.

| (78) | MMK poolt pärast artikli 18 kohaldamist käsitleva kirja saamist esitatud selgitused ei muutnud komisjoni järeldust selle kohta, et MMK andis oma seose kohta Šveitsi kauplejaga eksitavat teavet, takistades seeläbi uurimist. Alusmääruse artikli 18 kohaldamise kavatsuse kohta esitatud MMK märkuste analüüs on konfidentsiaalsuse põhjustel avaldatud ainult MMK-le. |
| --- | --- |

(78)

MMK poolt pärast artikli 18 kohaldamist käsitleva kirja saamist esitatud selgitused ei muutnud komisjoni järeldust selle kohta, et MMK andis oma seose kohta Šveitsi kauplejaga eksitavat teavet, takistades seeläbi uurimist. Alusmääruse artikli 18 kohaldamise kavatsuse kohta esitatud MMK märkuste analüüs on konfidentsiaalsuse põhjustel avaldatud ainult MMK-le.

| (79) | Selle tulemusena kinnitas komisjon alusmääruse artikli 18 kohaldamist Šveitsi kaupleja kaudu läbi viidud müügile liidu turul. Sellega seoses võttis komisjon asjaomase müügikanali dumpingumarginaali kindlaksmääramisel aluseks MMK Steel Trade kaudu tehtud müügi puhul arvutatud dumpingumarginaalid. |
| --- | --- |

(79)

Selle tulemusena kinnitas komisjon alusmääruse artikli 18 kohaldamist Šveitsi kaupleja kaudu läbi viidud müügile liidu turul. Sellega seoses võttis komisjon asjaomase müügikanali dumpingumarginaali kindlaksmääramisel aluseks MMK Steel Trade kaudu tehtud müügi puhul arvutatud dumpingumarginaalid.

| (80) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis MMK, et komisjon tegi vea seoses Šveitsi kauplejaga MMK-le alusmääruse artikli 18 kohaldamisel. Sellega seoses väitis äriühing, et komisjon ei võtnud arvesse teatavaid MMK esitatud dokumente ja kordas oma selgitust komisjoni tuvastatud vastuolude kohta Lisaks märkis MMK, et komisjon rikkus kättesaadavate faktide valimisel alusmääruse artiklis 18 sätestatud õiguslikku normi, kui valis need faktid konkreetse eesmärgiga karistada MMKd, kohaldades kättesaadavaid kahjustavaid fakte, mis on täielikult vastuolus alusmääruse artikli 18 objekti ja eesmärgiga. |
| --- | --- |

(80)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis MMK, et komisjon tegi vea seoses Šveitsi kauplejaga MMK-le alusmääruse artikli 18 kohaldamisel. Sellega seoses väitis äriühing, et komisjon ei võtnud arvesse teatavaid MMK esitatud dokumente ja kordas oma selgitust komisjoni tuvastatud vastuolude kohta Lisaks märkis MMK, et komisjon rikkus kättesaadavate faktide valimisel alusmääruse artiklis 18 sätestatud õiguslikku normi, kui valis need faktid konkreetse eesmärgiga karistada MMKd, kohaldades kättesaadavaid kahjustavaid fakte, mis on täielikult vastuolus alusmääruse artikli 18 objekti ja eesmärgiga.

| (81) | MMK ei esitanud oma seose kohta Šveitsi kauplejaga uusi tõendeid. Komisjon oli juba hoolikalt analüüsinud kogu teavet, sealhulgas äriühingu poolt viidatud dokumente. Lisaks leidis komisjon, et äriühing ei esitanud tõendeid, mis aitaksid selgitada vastuolulist teavet MMK ja Šveitsi kaupleja vahelise seose kohta. Seetõttu kinnitas komisjon alusmääruse artikli 18 kohaldamist. |
| --- | --- |

(81)

MMK ei esitanud oma seose kohta Šveitsi kauplejaga uusi tõendeid. Komisjon oli juba hoolikalt analüüsinud kogu teavet, sealhulgas äriühingu poolt viidatud dokumente. Lisaks leidis komisjon, et äriühing ei esitanud tõendeid, mis aitaksid selgitada vastuolulist teavet MMK ja Šveitsi kaupleja vahelise seose kohta. Seetõttu kinnitas komisjon alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

| (82) | Komisjon ei nõustu väitega, mille kohaselt ta rikkus alusmääruse artikli 18 õiguslikku normi. Nagu eespool selgitatud, ei saanud komisjon kindlaks teha äriühingu poolt liidu turul tehtava müügi ühe tervikliku müügikanali ekspordihinda ning seetõttu võttis komisjon asjaomase müügikanali dumpingumarginaali kindlaksmääramisel aluseks seotud kaupleja MMK Steel Trade kaudu tehtud müügi dumpingumarginaalid, mille puhul komisjon sai kindlaks teha ekspordihinna. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon ei nõustu väitega, mille kohaselt ta rikkus alusmääruse artikli 18 õiguslikku normi. Nagu eespool selgitatud, ei saanud komisjon kindlaks teha äriühingu poolt liidu turul tehtava müügi ühe tervikliku müügikanali ekspordihinda ning seetõttu võttis komisjon asjaomase müügikanali dumpingumarginaali kindlaksmääramisel aluseks seotud kaupleja MMK Steel Trade kaudu tehtud müügi dumpingumarginaalid, mille puhul komisjon sai kindlaks teha ekspordihinna.

| (83) | See lähenemisviis on täielikult kooskõlas asjakohaste WTO eeskirjadega ja ELi õigusega. Vastavalt WTO vaekogu aruandele „United States – Anti-dumping and countervailing duties on certain products and the use of facts available“ (Ameerika Ühendriigid – teatavatele toodetele kohaldatavad dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud ning kättesaadavate faktide kasutamine), (16) peavad uurimist läbiviivad ametiasutused kättesaadavate faktide rakendamisel valima erapooletul ja objektiivsel viisil need kättesaadavad faktid, mis sisaldavad konkreetsetes faktides ning asjaomase juhtumi asjaoludes puuduva „vajaliku“ teabe kohta mõistlikke asendusandmeid. Seda tehes peavad uurimist läbiviivad ametiasutused võtma arvesse kõiki fakte, mis on neile nõuetekohaselt kättesaadavad. WTO dumpinguvastase lepingu punktis 6.8 ei nõuta asendusfailide valimisel, et uurimist läbiviivad ametiasutused peavad valima need faktid, mis on koostööst keeldunud isiku jaoks kõige „soodsamad“. Uurimist läbiviivad ametiasutused võivad võtta arvesse menetluslikke asjaolusid, mille puhul teave puudub, kuid punktis 6.8 ei õigustata asendusfaktide valimist huvitatud isiku karistamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(83)

See lähenemisviis on täielikult kooskõlas asjakohaste WTO eeskirjadega ja ELi õigusega. Vastavalt WTO vaekogu aruandele „United States – Anti-dumping and countervailing duties on certain products and the use of facts available“ (Ameerika Ühendriigid – teatavatele toodetele kohaldatavad dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud ning kättesaadavate faktide kasutamine), (16) peavad uurimist läbiviivad ametiasutused kättesaadavate faktide rakendamisel valima erapooletul ja objektiivsel viisil need kättesaadavad faktid, mis sisaldavad konkreetsetes faktides ning asjaomase juhtumi asjaoludes puuduva „vajaliku“ teabe kohta mõistlikke asendusandmeid. Seda tehes peavad uurimist läbiviivad ametiasutused võtma arvesse kõiki fakte, mis on neile nõuetekohaselt kättesaadavad. WTO dumpinguvastase lepingu punktis 6.8 ei nõuta asendusfailide valimisel, et uurimist läbiviivad ametiasutused peavad valima need faktid, mis on koostööst keeldunud isiku jaoks kõige „soodsamad“. Uurimist läbiviivad ametiasutused võivad võtta arvesse menetluslikke asjaolusid, mille puhul teave puudub, kuid punktis 6.8 ei õigustata asendusfaktide valimist huvitatud isiku karistamise eesmärgil.

16

| (84) | Komisjoni lähenemisviisi puhul järgiti täielikult asjaomast ettekirjutust. Komisjon kasutas erapooletul viisil MMK tegelikku ja kontrollitud hinnakujundamist, mis oli kindlaks tehtud müügikanali puhul, mille kohta komisjonil õnnestus kontrollida asjakohaseid andmeid ning kasutas seda selle müügikanali hinnakujundamise eeskujuna, mille puhul andmeid ei olnud esitatud. Komisjon kasutas selle tooteliigi keskmist dumpingusummat, mis esindas äriühingu teadaolevat dumpingupotentsiaali uurimisperioodil. Olukordades, kus äriühing otsustas komisjonile suurt osa oma eksportmüügi andmetest mitte esitada, ei saa öelda, et äriühingu poolt uurimisperioodil kasutatud tegeliku ja kontrollitud hinnakujundamise eeskujuks võtmine on subjektiivne või karistav. See võimaldab olukorras, kus äriühing koostööd ei teinud, kindlaks teha võimalikult täpse dumpingumarginaali ja kahjumarginaali ning vastab seetõttu MMK viidatud WTO kohtupraktikale. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Komisjoni lähenemisviisi puhul järgiti täielikult asjaomast ettekirjutust. Komisjon kasutas erapooletul viisil MMK tegelikku ja kontrollitud hinnakujundamist, mis oli kindlaks tehtud müügikanali puhul, mille kohta komisjonil õnnestus kontrollida asjakohaseid andmeid ning kasutas seda selle müügikanali hinnakujundamise eeskujuna, mille puhul andmeid ei olnud esitatud. Komisjon kasutas selle tooteliigi keskmist dumpingusummat, mis esindas äriühingu teadaolevat dumpingupotentsiaali uurimisperioodil. Olukordades, kus äriühing otsustas komisjonile suurt osa oma eksportmüügi andmetest mitte esitada, ei saa öelda, et äriühingu poolt uurimisperioodil kasutatud tegeliku ja kontrollitud hinnakujundamise eeskujuks võtmine on subjektiivne või karistav. See võimaldab olukorras, kus äriühing koostööd ei teinud, kindlaks teha võimalikult täpse dumpingumarginaali ja kahjumarginaali ning vastab seetõttu MMK viidatud WTO kohtupraktikale. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

| (85) | Nagu mainitud põhjenduses 35, taotles MMK ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. MMK tõi ärakuulamisel välja, et komisjon märkis oma artikli 18 kohaldamist käsitlevas kirjas, et ta kohaldab alusmääruse artikli 18 lõiget 3. Äriühing taotles õigusliku aluse kohta selgitust, sest üldises avalikustamisdokumendis oli mainitud ainult alusmääruse artiklit 18. Sellega seoses kinnitas äriühing, et komisjon oleks pidanud kohaldama alusmääruse artikli 18 lõike 3 sätteid, sest MMK vastas kõigile komisjoni esitatud vajaliku teabe taotlustele, ei esitanud eksitavat teavet ega takistanud uurimist. Lisaks väitis äriühing, et komisjon ei olnud küsinud teavet Šveitsi kaupleja ekspordihindade kohta. Lõpuks kordas MMK, et komisjon rikkus kättesaadavate faktide kasutamisega alusmääruse artikli 18 õiguslikku normi. |
| --- | --- |

(85)

Nagu mainitud põhjenduses 35, taotles MMK ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. MMK tõi ärakuulamisel välja, et komisjon märkis oma artikli 18 kohaldamist käsitlevas kirjas, et ta kohaldab alusmääruse artikli 18 lõiget 3. Äriühing taotles õigusliku aluse kohta selgitust, sest üldises avalikustamisdokumendis oli mainitud ainult alusmääruse artiklit 18. Sellega seoses kinnitas äriühing, et komisjon oleks pidanud kohaldama alusmääruse artikli 18 lõike 3 sätteid, sest MMK vastas kõigile komisjoni esitatud vajaliku teabe taotlustele, ei esitanud eksitavat teavet ega takistanud uurimist. Lisaks väitis äriühing, et komisjon ei olnud küsinud teavet Šveitsi kaupleja ekspordihindade kohta. Lõpuks kordas MMK, et komisjon rikkus kättesaadavate faktide kasutamisega alusmääruse artikli 18 õiguslikku normi.

| (86) | Artikli 18 kohaldamist käsitlevas kirjas sisalduv viide artikli 18 lõikele 3 oli ilmselgelt tehniline viga, sest kirjas märgiti lisaks, et komisjoni talitused järeldasid, et MMK andis eksitavat teavet, takistades seeläbi uurimist, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 18 lõikes 1. Artikli 18 kohaldamist käsitlevas kirjas väljendatu ja juhtumi faktide põhjal on selge, et alusmääruse artikli 18 lõike 3 kohased puudulike andmete heakskiitmise tingimused ei olnud täidetud, sest andmeid – esimesele sõltumatule kliendile kehtivaid ekspordihindu – ei esitatud ning seetõttu ei olnud need kontrollitavad. Lisaks on ilmne, et huvitatud isik ei tegutsenud vastavalt oma võimetele. Samuti märkis komisjon, et MMK vastus artikli 18 kohaldamist käsitlevale kirjale näitas ühemõtteliselt, et MMK sai aru, et asjaolud tingisid alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise ning et komisjon kasutaks kättesaadavaid fakte. See on põhjus, miks MMK esitas oma vastuses väited selle kohta, missugust teavet tuleks kasutada kõrvalejäetud andmete asemel. |
| --- | --- |

(86)

Artikli 18 kohaldamist käsitlevas kirjas sisalduv viide artikli 18 lõikele 3 oli ilmselgelt tehniline viga, sest kirjas märgiti lisaks, et komisjoni talitused järeldasid, et MMK andis eksitavat teavet, takistades seeläbi uurimist, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 18 lõikes 1. Artikli 18 kohaldamist käsitlevas kirjas väljendatu ja juhtumi faktide põhjal on selge, et alusmääruse artikli 18 lõike 3 kohased puudulike andmete heakskiitmise tingimused ei olnud täidetud, sest andmeid – esimesele sõltumatule kliendile kehtivaid ekspordihindu – ei esitatud ning seetõttu ei olnud need kontrollitavad. Lisaks on ilmne, et huvitatud isik ei tegutsenud vastavalt oma võimetele. Samuti märkis komisjon, et MMK vastus artikli 18 kohaldamist käsitlevale kirjale näitas ühemõtteliselt, et MMK sai aru, et asjaolud tingisid alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise ning et komisjon kasutaks kättesaadavaid fakte. See on põhjus, miks MMK esitas oma vastuses väited selle kohta, missugust teavet tuleks kasutada kõrvalejäetud andmete asemel.

| (87) | Lisaks sai asjaolu, et viide artikli 18 lõikele 3 oli tehniline viga, kinnitust seeläbi, et üldises avalikustamisdokumendis puudus viide alusmääruse artikli 18 lõikele 3. |
| --- | --- |

(87)

Lisaks sai asjaolu, et viide artikli 18 lõikele 3 oli tehniline viga, kinnitust seeläbi, et üldises avalikustamisdokumendis puudus viide alusmääruse artikli 18 lõikele 3.

| (88) | Seoses põhjenduses 85 loetletud väidetega äriühingu koostöö kohta märkis komisjon, et äriühing eksitas komisjoni MMK ja Šveitsi kaupleja vahelise seose olemasolu osas, sest ta väitis jätkuvalt, et äriühingud ei olnud seotud. Lisaks ei esitanud äriühing Šveitsi kaupleja ekspordihindu, st dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks vajalikku teavet. Komisjoni arvates väitis äriühing ekslikult, et komisjon ei ole Šveitsi kaupleja ekspordihindu küsinud. Uurimise algatamise kuupäeval kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil avaldatud ja eksportivatele tootjatele ette nähtud küsimustikus nõutakse uuritava toote müügiga tegelevatelt sidusettevõtjatelt sõnaselgelt küsimustiku I lisa täitmist (17). Sellest tulenevalt takistas MMK ja Šveitsi kaupleja vahelise seose jätkuv eitamine ja Šveitsi kaupleja ekspordihindade esitamata jätmine uurimist. |
| --- | --- |

(88)

Seoses põhjenduses 85 loetletud väidetega äriühingu koostöö kohta märkis komisjon, et äriühing eksitas komisjoni MMK ja Šveitsi kaupleja vahelise seose olemasolu osas, sest ta väitis jätkuvalt, et äriühingud ei olnud seotud. Lisaks ei esitanud äriühing Šveitsi kaupleja ekspordihindu, st dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks vajalikku teavet. Komisjoni arvates väitis äriühing ekslikult, et komisjon ei ole Šveitsi kaupleja ekspordihindu küsinud. Uurimise algatamise kuupäeval kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil avaldatud ja eksportivatele tootjatele ette nähtud küsimustikus nõutakse uuritava toote müügiga tegelevatelt sidusettevõtjatelt sõnaselgelt küsimustiku I lisa täitmist (17). Sellest tulenevalt takistas MMK ja Šveitsi kaupleja vahelise seose jätkuv eitamine ja Šveitsi kaupleja ekspordihindade esitamata jätmine uurimist.

17

| (89) | Seetõttu kinnitas komisjon, et ta pidas fakte alusmääruse artikli 18 lõike 1 alla kuuluvaks. Samas, nagu on selgitatud põhjendustes 82–84, soovis komisjon kindlaks teha, missugused kättesaadavad faktid oleksid asjaomase äriühingu poolt esitatud tegeliku teabe põhjal asjaomasel juhul puuduva vajaliku teabe mõistlikud asendusandmed. |
| --- | --- |

(89)

Seetõttu kinnitas komisjon, et ta pidas fakte alusmääruse artikli 18 lõike 1 alla kuuluvaks. Samas, nagu on selgitatud põhjendustes 82–84, soovis komisjon kindlaks teha, missugused kättesaadavad faktid oleksid asjaomase äriühingu poolt esitatud tegeliku teabe põhjal asjaomasel juhul puuduva vajaliku teabe mõistlikud asendusandmed.

| (90) | Pärast ärakuulamise eest vastutava ametniku soovitusi kaalus komisjon hoolikalt äriühingu poolt ärakuulamisel tõstatatud küsimusi ja teavitas ärakuulamise eest vastutavat ametnikku oma järeldustest. |
| --- | --- |

(90)

Pärast ärakuulamise eest vastutava ametniku soovitusi kaalus komisjon hoolikalt äriühingu poolt ärakuulamisel tõstatatud küsimusi ja teavitas ärakuulamise eest vastutavat ametnikku oma järeldustest.

| (91) | Lisaks põhjendustes 81–84 ja 86–89 esitatud selgitustele avaldas komisjon MMK poolt lõplike järelduste avalikustamise kohta esitatud märkuste üksikasjalikuma analüüsi ja esitas selle ärakuulamisel konfidentsiaalsuse põhjustel ainult äriühingule. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks põhjendustes 81–84 ja 86–89 esitatud selgitustele avaldas komisjon MMK poolt lõplike järelduste avalikustamise kohta esitatud märkuste üksikasjalikuma analüüsi ja esitas selle ärakuulamisel konfidentsiaalsuse põhjustel ainult äriühingule.

| (92) | PAOS eksportis liitu Šveitsis asuva seotud kaupleja Severstal Export GmbH kaudu ja Lätis asuva seotud importija SIA Severstal Distribution kaudu. SDE on teenusekeskus, mis müüs korrosioonikindlat terast liidu sõltumatutele klientidele enne ja pärast edasist töötlemist. |
| --- | --- |

(92)

PAOS eksportis liitu Šveitsis asuva seotud kaupleja Severstal Export GmbH kaudu ja Lätis asuva seotud importija SIA Severstal Distribution kaudu. SDE on teenusekeskus, mis müüs korrosioonikindlat terast liidu sõltumatutele klientidele enne ja pärast edasist töötlemist.

| (93) | SDE ei esitanud oma vastustes küsimustikule ja puudustele viitavale kirjale teavet korrosioonikindla terase ostude ning varude kohta. Äriühingule saadeti andmete esitamiseks meeldetuletused meili teel 15. novembril 2021 ja 25. jaanuaril 2022. Vaatamata puudustele viitavas kirjas esitatud palvele ja eespool osutatud meeldetuletustele ei esitanud äriühing puuduvat teavet enne kui kohapealse kontrollkäigu esimesel päeval. Seetõttu ei saanud komisjon enne kontrollkäiku analüüsida ostuandmeid, eelkõige kontrollida selle kooskõla küsimustiku teiste osade ja puudustele viitavale kirjale antud vastustega. Seotud kauplejate ostuandmeid kasutatakse üldjuhul eksportiva tootja müügi seostamiseks tema kaupleja või importijaga koos järgneva edasimüügiga ja see on ekspordihinna kindlaksmääramisel olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

(93)

SDE ei esitanud oma vastustes küsimustikule ja puudustele viitavale kirjale teavet korrosioonikindla terase ostude ning varude kohta. Äriühingule saadeti andmete esitamiseks meeldetuletused meili teel 15. novembril 2021 ja 25. jaanuaril 2022. Vaatamata puudustele viitavas kirjas esitatud palvele ja eespool osutatud meeldetuletustele ei esitanud äriühing puuduvat teavet enne kui kohapealse kontrollkäigu esimesel päeval. Seetõttu ei saanud komisjon enne kontrollkäiku analüüsida ostuandmeid, eelkõige kontrollida selle kooskõla küsimustiku teiste osade ja puudustele viitavale kirjale antud vastustega. Seotud kauplejate ostuandmeid kasutatakse üldjuhul eksportiva tootja müügi seostamiseks tema kaupleja või importijaga koos järgneva edasimüügiga ja see on ekspordihinna kindlaksmääramisel olulise tähtsusega.

| (94) | Komisjon märkas juba SDE valdustesse tehtud kontrollkäigu ajal ja juhtis äriühingu tähelepanu küsimustele seoses tooteliikidega, mille SDE oli määranud edasimüügitehingutele. Komisjon valis edasimüügitehingute valimi ja kontrollis äriühingu esitatud teavet tõendavaid kättesaadavaid dokumente, sealhulgas müüdud toodete tehnilisi kirjeldusi. Komisjon kogus kokku tõendavad dokumendid, mis olid seotud 12 müügiarvest koosneva valimiga. Neljal juhul tegi komisjon kindlaks, et tooteliik oli määratud valesti. Äriühing nõustus tegema parandusi. Samas väitis äriühing, et kõigi võimalike mõjutatud edasimüügitehingute võrdlemine müügitellimustes kokku lepitud tehniliste kirjeldustega oleks liiga koormav. Seepärast soovitas äriühing kasutada metoodikat, mille puhul võetakse aluseks PAOSe ja SDE poolt müüdud tooteliigid. See küsimus kajastati nõuetekohaselt kontrollaruandes, mida jagati äriühinguga. Äriühingul oli võimalus esitada märkusi võimalike faktivigade kohta. Kuid SDE ei esitanud kontrollaruande ühegi osa kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon märkas juba SDE valdustesse tehtud kontrollkäigu ajal ja juhtis äriühingu tähelepanu küsimustele seoses tooteliikidega, mille SDE oli määranud edasimüügitehingutele. Komisjon valis edasimüügitehingute valimi ja kontrollis äriühingu esitatud teavet tõendavaid kättesaadavaid dokumente, sealhulgas müüdud toodete tehnilisi kirjeldusi. Komisjon kogus kokku tõendavad dokumendid, mis olid seotud 12 müügiarvest koosneva valimiga. Neljal juhul tegi komisjon kindlaks, et tooteliik oli määratud valesti. Äriühing nõustus tegema parandusi. Samas väitis äriühing, et kõigi võimalike mõjutatud edasimüügitehingute võrdlemine müügitellimustes kokku lepitud tehniliste kirjeldustega oleks liiga koormav. Seepärast soovitas äriühing kasutada metoodikat, mille puhul võetakse aluseks PAOSe ja SDE poolt müüdud tooteliigid. See küsimus kajastati nõuetekohaselt kontrollaruandes, mida jagati äriühinguga. Äriühingul oli võimalus esitada märkusi võimalike faktivigade kohta. Kuid SDE ei esitanud kontrollaruande ühegi osa kohta vastuväiteid.

| (95) | Pärast kohapealset kontrolli võrdles komisjon ostuandmeid, mille SDE esitas alles kontrollkäigu ajal, PAOSe vastavate müügiandmetega. Komisjon täheldas, et kaks andmestikku olid siiski tooteliikide osas vastuolus. |
| --- | --- |

(95)

Pärast kohapealset kontrolli võrdles komisjon ostuandmeid, mille SDE esitas alles kontrollkäigu ajal, PAOSe vastavate müügiandmetega. Komisjon täheldas, et kaks andmestikku olid siiski tooteliikide osas vastuolus.

| (96) | Sellega seoses moodustasid tooteliigid, mille SDE esitas PAOSelt uurimisperioodil ostetud tooteliikidena, kuid mida PAOS ei olnud esitanud SDE-le müüdud tooteliikidena, umbes 30 % SDE poolt esitatud ostu kogumahust. |
| --- | --- |

(96)

Sellega seoses moodustasid tooteliigid, mille SDE esitas PAOSelt uurimisperioodil ostetud tooteliikidena, kuid mida PAOS ei olnud esitanud SDE-le müüdud tooteliikidena, umbes 30 % SDE poolt esitatud ostu kogumahust.

| (97) | Selle asemel, et kogu andmestik kohe kõrvale jätta, kasutas komisjon edasimüügitehinguid, mille puhul tooteliigid olid korrektselt määratud, et määrata kindlaks valesti määratud tooteliikide edasimüügitehingute dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(97)

Selle asemel, et kogu andmestik kohe kõrvale jätta, kasutas komisjon edasimüügitehinguid, mille puhul tooteliigid olid korrektselt määratud, et määrata kindlaks valesti määratud tooteliikide edasimüügitehingute dumpingumarginaal.

| (98) | Komisjon järeldas, et PAOS ei esitanud määratud tähtaja jooksul vajalikku teavet, takistades seega uurimist. Komisjon teavitas äriühingut oma kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 seoses teabega, mida äriühing ei esitanud. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon järeldas, et PAOS ei esitanud määratud tähtaja jooksul vajalikku teavet, takistades seega uurimist. Komisjon teavitas äriühingut oma kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 seoses teabega, mida äriühing ei esitanud.

| (99) | Äriühing väitis oma märkustes artikli 18 kohaldamist käsitleva kirja kohta, et ta esitas kõik andmed, sealhulgas vahetoimikud, kui nende esitamist oli soovitud. Lisaks tuletas ta meelde, et tooteliikide kirjapanemist selgitati komisjonile, kes selle ka kinnitas. Kui komisjon tuvastas esitatud tooteliikide puhul vigu, siis äriühing parandas need. PAOS väitis, et ostuteavet ei kasutatud dumpingu arvutamisel. Lisaks juhtis ta tähelepanu sellele, et komisjon ei tõstatanud neid küsimusi kaugmeetodil ristkontrollide ega kohapealsete kontrollide ajal. Seoses komisjoni järeldusega selle kohta, et SDE poolt liidu turul müüdud tooteliike ei olnud võimalik tuvastada, tuletas äriühing meelde puudusi käsitleva kirja vastuses antud selgitusi. Äriühingu sõnul ei saanud SDE esitada tehinghaaval seost ostetud ja müüdud kaupade vahel ladustamise tõttu ning varude liikide ja müügi liikide vahelise lahknevuse tõttu. |
| --- | --- |

(99)

Äriühing väitis oma märkustes artikli 18 kohaldamist käsitleva kirja kohta, et ta esitas kõik andmed, sealhulgas vahetoimikud, kui nende esitamist oli soovitud. Lisaks tuletas ta meelde, et tooteliikide kirjapanemist selgitati komisjonile, kes selle ka kinnitas. Kui komisjon tuvastas esitatud tooteliikide puhul vigu, siis äriühing parandas need. PAOS väitis, et ostuteavet ei kasutatud dumpingu arvutamisel. Lisaks juhtis ta tähelepanu sellele, et komisjon ei tõstatanud neid küsimusi kaugmeetodil ristkontrollide ega kohapealsete kontrollide ajal. Seoses komisjoni järeldusega selle kohta, et SDE poolt liidu turul müüdud tooteliike ei olnud võimalik tuvastada, tuletas äriühing meelde puudusi käsitleva kirja vastuses antud selgitusi. Äriühingu sõnul ei saanud SDE esitada tehinghaaval seost ostetud ja müüdud kaupade vahel ladustamise tõttu ning varude liikide ja müügi liikide vahelise lahknevuse tõttu.

| (100) | Komisjon ei vaidlusta asjaolu, et PAOS ja SDE esitasid lõpuks küsimustikus nõutud teabe. Kuid teatud andmete hilise esitamise tõttu oli andmete nõuetekohane analüüsimine komisjoni jaoks oluliselt raskendatud. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon ei vaidlusta asjaolu, et PAOS ja SDE esitasid lõpuks küsimustikus nõutud teabe. Kuid teatud andmete hilise esitamise tõttu oli andmete nõuetekohane analüüsimine komisjoni jaoks oluliselt raskendatud.

| (101) | Kuigi ostuteavet ei kasutata otseselt dumpingumarginaali arvutamisel, aitab see võrrelda ja kontrollida tootja ja tema seotud importija poolt esitatud ning arvutuses kasutatud teabe sisemist terviklikkust. Asjaomasel juhul selgus PAOSe müügiandmete võrdlemisel SDE sama perioodi (uurimisperioodi) ostuandmetega, et PAOS või SDE oli esitanud valed tooteliikide andmed. |
| --- | --- |

(101)

Kuigi ostuteavet ei kasutata otseselt dumpingumarginaali arvutamisel, aitab see võrrelda ja kontrollida tootja ja tema seotud importija poolt esitatud ning arvutuses kasutatud teabe sisemist terviklikkust. Asjaomasel juhul selgus PAOSe müügiandmete võrdlemisel SDE sama perioodi (uurimisperioodi) ostuandmetega, et PAOS või SDE oli esitanud valed tooteliikide andmed.

| (102) | Lisaks ei saanud komisjon kaugmeetodil ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide ajal olla teadlik asjaomase küsimuse ulatusest, sest SDE esitas oma ostuandmed alles kontrolli esimesel päeval, mistõttu ei saanud komisjon teavet eelnevalt analüüsida. Vaatamata sellele tõi komisjon juba kontrollkäigu ajal välja, et üksikasjalikult kontrollitud müügitehingute valimis olid mõned tooteliigid esitatud valesti. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks ei saanud komisjon kaugmeetodil ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide ajal olla teadlik asjaomase küsimuse ulatusest, sest SDE esitas oma ostuandmed alles kontrolli esimesel päeval, mistõttu ei saanud komisjon teavet eelnevalt analüüsida. Vaatamata sellele tõi komisjon juba kontrollkäigu ajal välja, et üksikasjalikult kontrollitud müügitehingute valimis olid mõned tooteliigid esitatud valesti.

| (103) | Lõpuks ei olnud PAOSe müügiandmete ja SDE edasimüügiandmete vahelise otsese seose puudumine peamine probleem. Komisjon leidis, et SDE poolt uurimisperioodil edasi müüdud kaubad olid tõepoolest teatud ulatuses ostetud enne uurimisperioodi. Kuid peamine küsimus oli selles, et tooteliigid, mis esitati SDE poolt PAOSelt uurimisperioodil ostetud tooteliikidena, ei vastanud paljudel juhtudel tooteliikidele, mis esitati tooteliikidena, mida PAOS müüs SDE-le uurimisperioodil. Selle tulemusena ei saanud komisjon kindlaks teha ega kontrollida, mis tooteliike, mida PAOS tootis, SDE tegelikult liidu turul uurimisperioodil edasi müüs. |
| --- | --- |

(103)

Lõpuks ei olnud PAOSe müügiandmete ja SDE edasimüügiandmete vahelise otsese seose puudumine peamine probleem. Komisjon leidis, et SDE poolt uurimisperioodil edasi müüdud kaubad olid tõepoolest teatud ulatuses ostetud enne uurimisperioodi. Kuid peamine küsimus oli selles, et tooteliigid, mis esitati SDE poolt PAOSelt uurimisperioodil ostetud tooteliikidena, ei vastanud paljudel juhtudel tooteliikidele, mis esitati tooteliikidena, mida PAOS müüs SDE-le uurimisperioodil. Selle tulemusena ei saanud komisjon kindlaks teha ega kontrollida, mis tooteliike, mida PAOS tootis, SDE tegelikult liidu turul uurimisperioodil edasi müüs.

| (104) | Eespool toodut silmas pidades kinnitas komisjon alusmääruse artikli 18 kohaldamist SDE kaudu läbi viidud teatud tooteliikide müügile liidu turul. |
| --- | --- |

(104)

Eespool toodut silmas pidades kinnitas komisjon alusmääruse artikli 18 kohaldamist SDE kaudu läbi viidud teatud tooteliikide müügile liidu turul.

| (105) | Seega PAOSe müügi puhul liitu importijana tegutseva SDE kaudu, seda tehingute puhul, kus tooteliik oli nõuetekohaselt identifitseeritud, tehti ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud toode liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sel juhul korrigeeriti hinda, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisi kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, töötlemiskulu ning kasumit. Komisjon kasutas kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks SDE kaudu liitu müüdud ja valesti määratud tooteliikide ekspordihind ning seejärel dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(105)

Seega PAOSe müügi puhul liitu importijana tegutseva SDE kaudu, seda tehingute puhul, kus tooteliik oli nõuetekohaselt identifitseeritud, tehti ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud toode liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sel juhul korrigeeriti hinda, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisi kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, töötlemiskulu ning kasumit. Komisjon kasutas kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks SDE kaudu liitu müüdud ja valesti määratud tooteliikide ekspordihind ning seejärel dumpingumarginaal.

| (106) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis PAOS, et alusmääruse artikli 18 kohaldamine ei ole õigustatud. Eelkõige väitis äriühing, et tema poolt esitatud teave „ei olnud üksnes kõigis aspektides ideaalne“ ja et see esitati õigeaegselt, sest komisjon sai varasemalt puuduoleva teabe tükk aega enne lõplike järelduste avalikustamist. Lisaks märkis äriühing, et komisjon oleks pidanud äriühinguga ühendust võtma, kui tuvastas esitatud tooteliikide puhul vastuolulisi andmeid. PAOS väitis, et vastuolud olid tingitud sellest, et tootja kasutas tegelikku tsingist kattekihi massi (mõõdetakse tootmise käigus), samas kui SDE kasutas nominaalset tsingist kattekihi massi (sisaldub äriühingu tootekoodides). |
| --- | --- |

(106)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis PAOS, et alusmääruse artikli 18 kohaldamine ei ole õigustatud. Eelkõige väitis äriühing, et tema poolt esitatud teave „ei olnud üksnes kõigis aspektides ideaalne“ ja et see esitati õigeaegselt, sest komisjon sai varasemalt puuduoleva teabe tükk aega enne lõplike järelduste avalikustamist. Lisaks märkis äriühing, et komisjon oleks pidanud äriühinguga ühendust võtma, kui tuvastas esitatud tooteliikide puhul vastuolulisi andmeid. PAOS väitis, et vastuolud olid tingitud sellest, et tootja kasutas tegelikku tsingist kattekihi massi (mõõdetakse tootmise käigus), samas kui SDE kasutas nominaalset tsingist kattekihi massi (sisaldub äriühingu tootekoodides).

| (107) | PAOS esitas lisaks komisjoni otsusele kohaldada alusmääruse artiklit 18 vastuväite ka kättesaadavate faktide valikule. Selle asemel, et määrata mõjutatud tooteliikidele kõige suurem dumpingumarginaal, mis arvutati tooteliigi kohta, mis moodustas uurimisperioodil kõigest 0,01–0,03 % äriühingu ekspordist, oleks komisjon pidanud kasutama müügikoguselt kõige esindavama tooteliigi dumpingumarginaali. Teise võimalusena soovitas äriühing komisjonil kasutada nõuetekohaselt esitatud tooteliikide keskmist dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(107)

PAOS esitas lisaks komisjoni otsusele kohaldada alusmääruse artiklit 18 vastuväite ka kättesaadavate faktide valikule. Selle asemel, et määrata mõjutatud tooteliikidele kõige suurem dumpingumarginaal, mis arvutati tooteliigi kohta, mis moodustas uurimisperioodil kõigest 0,01–0,03 % äriühingu ekspordist, oleks komisjon pidanud kasutama müügikoguselt kõige esindavama tooteliigi dumpingumarginaali. Teise võimalusena soovitas äriühing komisjonil kasutada nõuetekohaselt esitatud tooteliikide keskmist dumpingumarginaali.

| (108) | Esiteks ei nõustu komisjon äriühingu hinnanguga, et ta esitas õigeaegselt andmed, mis „ei olnud üksnes kõigis aspektides ideaalsed“. SDE ostuandmed esitati ajal, mis ei võimaldanud komisjonil kontrollida võimalikke parandusi, mis oleks võidud esitada pärast kontrolle ja/või kaugmeetodil ristkontrolle. Seega ei oleks see omanud mingisugust tähtsust, kui komisjon oleks pärast vasturääkivuste tuvastamist äriühinguga ühendust võtnud. Lisaks ei ole tooteliikide ebaõige määramine kõigest ebameeldivus. Uurimise alguses tegi komisjon tooteliigid kindlaks teatud omaduste põhjal, mis mõjutasid korrosioonikindla terasega seotud kulusid ja hindu, et tagada nõuetekohane võrdlus. Õigete tooteliikide puudumisel ei ole võimalik võrrelda omamaise müügi hinda tootmiskuludega, et kindlaks määrata normaalväärtus tooteliigi kaupa, samuti ei ole võimalik võrrelda normaalväärtust ekspordihinnaga, et kindlaks teha dumpingumarginaal tooteliigi kaupa. Teiseks ei muutnud asjaolu, et vasturääkivused tulenesid üksnes sellest, et PAOS ja SDE kasutasid tsingist kattekihi massi kohta andmete esitamisel eri lähenemisviisi, fakti, et tooteliigid määrati ebaõigelt. Äriühing pidi ise vastutama aruandluse täpsuse ja kooskõla eest. Lisaks ilmneb kaugmeetodil ristkontrollist, et PAOS kasutas tsingist kattekihi massi kindlaksmääramiseks tegelikult kolme eri lähenemisviisi. Seega ei olnud pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud selgitustega võimalik nõustuda. Sellest tulenevalt lükkas komisjon tagasi väite, et alusmääruse artikli 18 kohaldamine ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

(108)

Esiteks ei nõustu komisjon äriühingu hinnanguga, et ta esitas õigeaegselt andmed, mis „ei olnud üksnes kõigis aspektides ideaalsed“. SDE ostuandmed esitati ajal, mis ei võimaldanud komisjonil kontrollida võimalikke parandusi, mis oleks võidud esitada pärast kontrolle ja/või kaugmeetodil ristkontrolle. Seega ei oleks see omanud mingisugust tähtsust, kui komisjon oleks pärast vasturääkivuste tuvastamist äriühinguga ühendust võtnud. Lisaks ei ole tooteliikide ebaõige määramine kõigest ebameeldivus. Uurimise alguses tegi komisjon tooteliigid kindlaks teatud omaduste põhjal, mis mõjutasid korrosioonikindla terasega seotud kulusid ja hindu, et tagada nõuetekohane võrdlus. Õigete tooteliikide puudumisel ei ole võimalik võrrelda omamaise müügi hinda tootmiskuludega, et kindlaks määrata normaalväärtus tooteliigi kaupa, samuti ei ole võimalik võrrelda normaalväärtust ekspordihinnaga, et kindlaks teha dumpingumarginaal tooteliigi kaupa. Teiseks ei muutnud asjaolu, et vasturääkivused tulenesid üksnes sellest, et PAOS ja SDE kasutasid tsingist kattekihi massi kohta andmete esitamisel eri lähenemisviisi, fakti, et tooteliigid määrati ebaõigelt. Äriühing pidi ise vastutama aruandluse täpsuse ja kooskõla eest. Lisaks ilmneb kaugmeetodil ristkontrollist, et PAOS kasutas tsingist kattekihi massi kindlaksmääramiseks tegelikult kolme eri lähenemisviisi. Seega ei olnud pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud selgitustega võimalik nõustuda. Sellest tulenevalt lükkas komisjon tagasi väite, et alusmääruse artikli 18 kohaldamine ei ole õigustatud.

| (109) | Seoses kättesaadavate faktide valikuga märkis komisjon, et ükski tooteliikidest ei olnud PAOSe kogumüügi puhul liidu turul oluliselt tüüpilisem. Äriühingu poolt soovitatud tooteliik moodustas kõigest 1–3 % äriühingu eksportmüügist. Lisaks oleks kõigi õigesti esitatud tooteliikide keskmise dumpingumarginaali kasutamisel üldisele dumpingumarginaalile sama mõju nagu teadmata tooteliikide müügi täielikul kõrvalejätmisel. Käesoleval juhul moodustasid asjaomased müügitehingud suurema osa PAOSE kogumüügist liidus. Seepärast leidis komisjon, et tooteliigi kohta suurima keskmise dumpingusumma kasutamine peegeldas nõuetekohaselt äriühingu puhul dumpingu olemasolu võimalust. Sellest tulenevalt lükkas komisjon PAOSe väite kättesaadavate faktide valiku kohta tagasi. |
| --- | --- |

(109)

Seoses kättesaadavate faktide valikuga märkis komisjon, et ükski tooteliikidest ei olnud PAOSe kogumüügi puhul liidu turul oluliselt tüüpilisem. Äriühingu poolt soovitatud tooteliik moodustas kõigest 1–3 % äriühingu eksportmüügist. Lisaks oleks kõigi õigesti esitatud tooteliikide keskmise dumpingumarginaali kasutamisel üldisele dumpingumarginaalile sama mõju nagu teadmata tooteliikide müügi täielikul kõrvalejätmisel. Käesoleval juhul moodustasid asjaomased müügitehingud suurema osa PAOSE kogumüügist liidus. Seepärast leidis komisjon, et tooteliigi kohta suurima keskmise dumpingusumma kasutamine peegeldas nõuetekohaselt äriühingu puhul dumpingu olemasolu võimalust. Sellest tulenevalt lükkas komisjon PAOSe väite kättesaadavate faktide valiku kohta tagasi.

3.1.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (110) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (111) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulusid, pakkimiskulusid, krediidikulusid ning komisjonitasusid. |
| --- | --- |

(111)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulusid, pakkimiskulusid, krediidikulusid ning komisjonitasusid.

| (112) | Kaks äriühingut nõudsid allahindluste kohandamist alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti c kohaselt. Kuna äriühingud ei suutnud ühitada nõutud kohandamise väärtust arvestusandmetega, lükkas komisjon asjaomased nõuded tagasi. |
| --- | --- |

(112)

Kaks äriühingut nõudsid allahindluste kohandamist alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti c kohaselt. Kuna äriühingud ei suutnud ühitada nõutud kohandamise väärtust arvestusandmetega, lükkas komisjon asjaomased nõuded tagasi.

| (113) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas NLMK komisjoni poolt ekspordihinna arvutamisel tehtud teatavad kohandused. Äriühing väitis, et komisjon oleks pidanud kohandama nende kaupade ekspordihinda, mida müüdi uurimisperioodil, kuid mida seotud kaupleja ostis enne uurimisperioodi, et kindlaks teha veokulu, mida kaupleja tegelikult kandis enne uurimisperioodi (ja mitte kasutama uurimisperioodil samadel tarnetingimustel ja sama sihtriigi puhul kantud veokulu). Eelkõige väitis äriühing, et mahaarvamine oleks olnud väiksem, kui komisjon oleks kasutanud enne uurimisperioodi kantud veokulu. |
| --- | --- |

(113)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas NLMK komisjoni poolt ekspordihinna arvutamisel tehtud teatavad kohandused. Äriühing väitis, et komisjon oleks pidanud kohandama nende kaupade ekspordihinda, mida müüdi uurimisperioodil, kuid mida seotud kaupleja ostis enne uurimisperioodi, et kindlaks teha veokulu, mida kaupleja tegelikult kandis enne uurimisperioodi (ja mitte kasutama uurimisperioodil samadel tarnetingimustel ja sama sihtriigi puhul kantud veokulu). Eelkõige väitis äriühing, et mahaarvamine oleks olnud väiksem, kui komisjon oleks kasutanud enne uurimisperioodi kantud veokulu.

| (114) | Komisjon analüüsis väidet ja leidis, et see ei ole põhjendatud. Erinevus, millele äriühing osutas, ei olnud tingitud uurimisperioodil kantud veokulu kasutamisest, vaid sellest, et asjaomane kohandus ei hõlmanud mitte ainult veo-, vaid ka pakkekulu. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. Asjaomase väite üksikasjalik analüüs saadeti konfidentsiaalsuse põhjustel ainult NLMK-le. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon analüüsis väidet ja leidis, et see ei ole põhjendatud. Erinevus, millele äriühing osutas, ei olnud tingitud uurimisperioodil kantud veokulu kasutamisest, vaid sellest, et asjaomane kohandus ei hõlmanud mitte ainult veo-, vaid ka pakkekulu. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. Asjaomase väite üksikasjalik analüüs saadeti konfidentsiaalsuse põhjustel ainult NLMK-le.

| (115) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis PAOS, et komisjon ei oleks pidanud kõrvale jätma äriühingu ja tema seotud omamaise kaupleja vahelist või seotud kaupleja ladude vahelist veokulu kohandust, sest kulu sisaldub müügihinnas. Lisaks väitis äriühing, et komisjon ei oleks pidanud kõrvale jätma allahindluste kohandust, sest äriühing suutis ühitada oma arvestusandmetes oma kliendile tehtud allahindluse uurimisperioodi suurima allahindluse väärtusega. |
| --- | --- |

(115)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis PAOS, et komisjon ei oleks pidanud kõrvale jätma äriühingu ja tema seotud omamaise kaupleja vahelist või seotud kaupleja ladude vahelist veokulu kohandust, sest kulu sisaldub müügihinnas. Lisaks väitis äriühing, et komisjon ei oleks pidanud kõrvale jätma allahindluste kohandust, sest äriühing suutis ühitada oma arvestusandmetes oma kliendile tehtud allahindluse uurimisperioodi suurima allahindluse väärtusega.

| (116) | Seoses veokuluga märkis komisjon, et seda, kas äriühing ja/või tema seotud kaupleja tegelikult kandsid veokulu, ei vaidlustatud. Käesoleval juhul, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 1, loeti omamaise müügi tehasehinna kindlaksmääramisel asjakohaseks kohta, kus toimus müük esimesele sõltumatule kliendile – mis oli kas tootja valdustes omamaise otsemüügi puhul sõltumatutele klientidele või muul juhul seotud omamaise kaupleja valdustes. |
| --- | --- |

(116)

Seoses veokuluga märkis komisjon, et seda, kas äriühing ja/või tema seotud kaupleja tegelikult kandsid veokulu, ei vaidlustatud. Käesoleval juhul, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 1, loeti omamaise müügi tehasehinna kindlaksmääramisel asjakohaseks kohta, kus toimus müük esimesele sõltumatule kliendile – mis oli kas tootja valdustes omamaise otsemüügi puhul sõltumatutele klientidele või muul juhul seotud omamaise kaupleja valdustes.

| (117) | Arvestades allahindlustega seotud kohandusi kordas komisjon, et kaugmeetodil ristkontrolli läbiviimise ajal ei suutnud äriühing ühitada väidetavat allahindlusega seotud kohandust oma arvestusandmetega, v.a ühe kliendi puhul. Pärast äriühingu poolt lõplike järelduste avalikustamise kohta esitatud märkuste saamist uuris komisjon, millises ulatuses oli võimalik asjaomasele kliendile antud allahindluste väärtust ühitada. Komisjon selgitas, et taotletud kohandus vastas äriühingu vahendaja ettevalmistaval töölehel esitatud väärtusele, kuid mitte arvestusandmetele. Ristkontrolliks juhuslikult valitud teiste klientide puhul ei vastanud taotletud kohandus isegi ettevalmistaval töölehel esitatud andmetele. Seetõttu kinnitas komisjon selle kõrvalejätmise. |
| --- | --- |

(117)

Arvestades allahindlustega seotud kohandusi kordas komisjon, et kaugmeetodil ristkontrolli läbiviimise ajal ei suutnud äriühing ühitada väidetavat allahindlusega seotud kohandust oma arvestusandmetega, v.a ühe kliendi puhul. Pärast äriühingu poolt lõplike järelduste avalikustamise kohta esitatud märkuste saamist uuris komisjon, millises ulatuses oli võimalik asjaomasele kliendile antud allahindluste väärtust ühitada. Komisjon selgitas, et taotletud kohandus vastas äriühingu vahendaja ettevalmistaval töölehel esitatud väärtusele, kuid mitte arvestusandmetele. Ristkontrolliks juhuslikult valitud teiste klientide puhul ei vastanud taotletud kohandus isegi ettevalmistaval töölehel esitatud andmetele. Seetõttu kinnitas komisjon selle kõrvalejätmise.

| (118) | Kõik kolm koostööd tegevat Venemaa eksportivat tootjat eksportisid liitu kolmandas riigis asuvate seotud kauplejate kaudu. |
| --- | --- |

(118)

Kõik kolm koostööd tegevat Venemaa eksportivat tootjat eksportisid liitu kolmandas riigis asuvate seotud kauplejate kaudu.

| (119) | MMK Steel Trade täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga samaväärseid ülesandeid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses. Seega kohandas komisjon õiglase võrdluse tagamiseks ekspordihinda. Komisjon lahutas esimeselt sõltumatult kliendilt küsitavast ekspordihinnast äriühingu MMK Steel Trade müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi, võttes aluseks sõltumatu importija kasumi. |
| --- | --- |

(119)

MMK Steel Trade täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga samaväärseid ülesandeid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses. Seega kohandas komisjon õiglase võrdluse tagamiseks ekspordihinda. Komisjon lahutas esimeselt sõltumatult kliendilt küsitavast ekspordihinnast äriühingu MMK Steel Trade müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi, võttes aluseks sõltumatu importija kasumi.

| (120) | Ükski sõltumatu importija ei andnud endast käesolevas uurimises teada. Seepärast kasutas komisjon liidu sõltumatu importija kasumit, mis tehti kindlaks uuritava tootega samasuguste toodete importi käsitlenud eelmise uurimise järelduste põhjal (18). Kasum oli 2 %. |
| --- | --- |

(120)

Ükski sõltumatu importija ei andnud endast käesolevas uurimises teada. Seepärast kasutas komisjon liidu sõltumatu importija kasumit, mis tehti kindlaks uuritava tootega samasuguste toodete importi käsitlenud eelmise uurimise järelduste põhjal (18). Kasum oli 2 %.

18

| (121) | NLMK eksportis liitu Šveitsis asuva seotud kaupleja NLMK Trading SA kaudu. Pärast äriühingu NLMK Trading täidetavate ülesannete analüüsimist leiti, et äriühing täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga samaväärseid ülesandeid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses. Komisjoni analüüs on konfidentsiaalsuse põhjustel avaldatud ainult NLMK-le. |
| --- | --- |

(121)

NLMK eksportis liitu Šveitsis asuva seotud kaupleja NLMK Trading SA kaudu. Pärast äriühingu NLMK Trading täidetavate ülesannete analüüsimist leiti, et äriühing täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga samaväärseid ülesandeid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses. Komisjoni analüüs on konfidentsiaalsuse põhjustel avaldatud ainult NLMK-le.

| (122) | Sellest tulenevalt kohandas komisjon õiglase võrdluse tagamiseks ekspordihinda. Komisjon lahutas esimeselt sõltumatult kliendilt küsitavast ekspordihinnast äriühingu NLMK Trading müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi, võttes aluseks sõltumatu importija kasumi. |
| --- | --- |

(122)

Sellest tulenevalt kohandas komisjon õiglase võrdluse tagamiseks ekspordihinda. Komisjon lahutas esimeselt sõltumatult kliendilt küsitavast ekspordihinnast äriühingu NLMK Trading müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi, võttes aluseks sõltumatu importija kasumi.

| (123) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et asjaomase mahaarvamise tegemiseks alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel puudus komisjonil õiguslik alus. Kuid mahaarvamine tehti alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel, nagu on märgitud põhjendustes 121 ja 122, mistõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(123)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et asjaomase mahaarvamise tegemiseks alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel puudus komisjonil õiguslik alus. Kuid mahaarvamine tehti alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel, nagu on märgitud põhjendustes 121 ja 122, mistõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (124) | Lisaks väitis NLMK, et järeldused, mille komisjon tegi seoses tema sidusettevõtjaga ekspordituru kohta kehtisid samamoodi omamaisel turul, st sidusettevõtja täitis samu ülesandeid omamaise ja eksportmüügi puhul. Sellest tulenevalt taotles äriühing komisjonilt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punti i alusel normaalväärtuse muutmist seoses NSSC ja NLMK kaudu toimuva omamaise müügiga. |
| --- | --- |

(124)

Lisaks väitis NLMK, et järeldused, mille komisjon tegi seoses tema sidusettevõtjaga ekspordituru kohta kehtisid samamoodi omamaisel turul, st sidusettevõtja täitis samu ülesandeid omamaise ja eksportmüügi puhul. Sellest tulenevalt taotles äriühing komisjonilt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punti i alusel normaalväärtuse muutmist seoses NSSC ja NLMK kaudu toimuva omamaise müügiga.

| (125) | Komisjon täheldas, et alusmääruse artikli 2 lõige 1, mille alusel määratakse kindlaks normaalväärtus ning alusmääruse artikli 2 lõiked 8 ja 9, mille alusel määratakse kindlaks ekspordihind, on erinevalt sõnastatud. Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse normaalväärtuse aluseks tavaliselt omamaise müügi hind esimesele sõltumatule kliendile. Kohandus alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel eeldaks seda, normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatav asjaomane müük oleks pigem NLMK ja NLMK Shopi/NSSC vaheline müük. Kuid selle müügi puhul ei olnud tegemist müügiga sõltumatutele klientidele. Sellises olukorras ei oleks NLMK Shopile/NSSC-le makstud hinnalisandi mahaarvamine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 1. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon täheldas, et alusmääruse artikli 2 lõige 1, mille alusel määratakse kindlaks normaalväärtus ning alusmääruse artikli 2 lõiked 8 ja 9, mille alusel määratakse kindlaks ekspordihind, on erinevalt sõnastatud. Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse normaalväärtuse aluseks tavaliselt omamaise müügi hind esimesele sõltumatule kliendile. Kohandus alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel eeldaks seda, normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatav asjaomane müük oleks pigem NLMK ja NLMK Shopi/NSSC vaheline müük. Kuid selle müügi puhul ei olnud tegemist müügiga sõltumatutele klientidele. Sellises olukorras ei oleks NLMK Shopile/NSSC-le makstud hinnalisandi mahaarvamine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 1.

| (126) | Alusmääruse artikli 2 lõike 1 sõnastus on vastuolus alusmääruse artikli 2 lõigete 8 ja 9 lähenemisviisi ning sõnastusega. Tõepoolest, hinnalisandit käsitlev alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i viidi sisse spetsiaalselt seepärast, et tagada, et väljaspool liitu asuva kaupleja poolt küsitava hinnalisandi saaks ekspordihinna arvutamisel maha arvata. Vastasel juhul võib seotud kaupleja kasutamine tekitada segadust eelkõige seoses mõne ekspordiga seotud erinevusega, mida normaalväärtuse ja tehase tasemel ekspordihinna võrdlemisega soovitakse kõrvaldada. Seevastu omamaisel turul ringlevad kaubad enne müüki sageli sidusettevõtjate või ladude vahel, mistõttu on omamaisel turul tegutsevate seotud isikute ülesannete ja müügikulude kattumise tõttu õigustatud, et sidusettevõtjaid käsitatakse ühe majandusüksusena. |
| --- | --- |

(126)

Alusmääruse artikli 2 lõike 1 sõnastus on vastuolus alusmääruse artikli 2 lõigete 8 ja 9 lähenemisviisi ning sõnastusega. Tõepoolest, hinnalisandit käsitlev alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i viidi sisse spetsiaalselt seepärast, et tagada, et väljaspool liitu asuva kaupleja poolt küsitava hinnalisandi saaks ekspordihinna arvutamisel maha arvata. Vastasel juhul võib seotud kaupleja kasutamine tekitada segadust eelkõige seoses mõne ekspordiga seotud erinevusega, mida normaalväärtuse ja tehase tasemel ekspordihinna võrdlemisega soovitakse kõrvaldada. Seevastu omamaisel turul ringlevad kaubad enne müüki sageli sidusettevõtjate või ladude vahel, mistõttu on omamaisel turul tegutsevate seotud isikute ülesannete ja müügikulude kattumise tõttu õigustatud, et sidusettevõtjaid käsitatakse ühe majandusüksusena.

| (127) | Lisaks sellele ja ilma et see piiraks eespool sätestatut, märkis komisjon, et NSSC on teenusekeskus, kus NLMK toodetud korrosioonikindlat terast edasi töödeldakse, mistõttu on tegemist NLMK tootmise laiendusega (19). Äriühing asub Lipetskis, NLMK tehase vahetus läheduses. Arvestades äriühingu ühendamist NLMK tootmisahelasse, ei saa seetõttu arvestada, et NSSC funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses. |
| --- | --- |

(127)

Lisaks sellele ja ilma et see piiraks eespool sätestatut, märkis komisjon, et NSSC on teenusekeskus, kus NLMK toodetud korrosioonikindlat terast edasi töödeldakse, mistõttu on tegemist NLMK tootmise laiendusega (19). Äriühing asub Lipetskis, NLMK tehase vahetus läheduses. Arvestades äriühingu ühendamist NLMK tootmisahelasse, ei saa seetõttu arvestada, et NSSC funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses.

19

| (128) | Lisaks tuletas komisjon seoses NLMK Shopiga meelde, et uurimisperioodil moodustas NLMK Shopi poolt müüdava samasuguse toote müük siseturul ebaolulise osa (vähem kui 2 %). Seetõttu oleks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehtaval võimalikul kohandusel, kui see on õigustatud, ebaoluline mõju normaalväärtusele ja sellest tulenevale dumpingumarginaalile (marginaali muutus alla 0,1 %) Ning arvestades seda, et NLMK lõplik dumpinguvastane tollimaks põhines kahjumarginaalil, ei oleks NLMK Shopi kaudu toimunud NLMK omamaise müügi puhul tehtud kohandus uurimise tulemust mõjutanud. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks tuletas komisjon seoses NLMK Shopiga meelde, et uurimisperioodil moodustas NLMK Shopi poolt müüdava samasuguse toote müük siseturul ebaolulise osa (vähem kui 2 %). Seetõttu oleks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehtaval võimalikul kohandusel, kui see on õigustatud, ebaoluline mõju normaalväärtusele ja sellest tulenevale dumpingumarginaalile (marginaali muutus alla 0,1 %) Ning arvestades seda, et NLMK lõplik dumpinguvastane tollimaks põhines kahjumarginaalil, ei oleks NLMK Shopi kaudu toimunud NLMK omamaise müügi puhul tehtud kohandus uurimise tulemust mõjutanud.

| (129) | Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(129)

Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

| (130) | Nagu on märgitud põhjenduses 92, eksportis PAOS lisaks SDE-le liitu ka Šveitsis asuva seotud kaupleja Severstal Export GmbH kaudu. Severstal Export GmbH täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga samaväärseid ülesandeid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses. Seega kohandas komisjon õiglase võrdluse tagamiseks ekspordihinda. Komisjon lahutas esimeselt sõltumatult kliendilt küsitavast ekspordihinnast äriühingu Severstal Export GmbH müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi, võttes aluseks sõltumatu importija kasumi. |
| --- | --- |

(130)

Nagu on märgitud põhjenduses 92, eksportis PAOS lisaks SDE-le liitu ka Šveitsis asuva seotud kaupleja Severstal Export GmbH kaudu. Severstal Export GmbH täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga samaväärseid ülesandeid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tähenduses. Seega kohandas komisjon õiglase võrdluse tagamiseks ekspordihinda. Komisjon lahutas esimeselt sõltumatult kliendilt küsitavast ekspordihinnast äriühingu Severstal Export GmbH müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi, võttes aluseks sõltumatu importija kasumi.

| (131) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et tema dumpingumarginaal tuleks arvutada kvartalipõhiselt, arvestades tema tootmiskulude, normaalväärtuse ja ekspordihinna kasvutrende kogu uurimisperioodi jooksul koos tema poolt liitu suunatud müügi ebaühtlase jaotumisega. |
| --- | --- |

(131)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et tema dumpingumarginaal tuleks arvutada kvartalipõhiselt, arvestades tema tootmiskulude, normaalväärtuse ja ekspordihinna kasvutrende kogu uurimisperioodi jooksul koos tema poolt liitu suunatud müügi ebaühtlase jaotumisega.

| (132) | Komisjon märkis, et kvartalipõhine arvutamine oleks õigustatud ainult väga konkreetsetel juhtudel, näiteks kui tootmiskulu kasvas uurimisperioodil märkimisväärselt koos eksportmüügi kontsentreerumisega ühele uurimisperioodi osale ja omamaise müügi kontsentreerumisega teisele. Käesoleval juhul jaotusid tootmine ja omamaine müük ühtlaselt kogu uurimisperioodi ulatuses. Lisaks järgisid ühikuhind siseturul (+ 6–10 % teises kvartalis, +10–13 % kolmandas kvartalis, +25–26 % neljandas kvartalis) ja tootmise ühikuhind (+ 1–4 % teises kvartalis, +10–13 % kolmandas kvartalis, +25–26 % neljandas kvartalis) uurimisperioodil sarnast suundumust. Kuid äriühingu hinnakujundusotsused järgisid samas hoopis teistsugust suundumust. Ekspordihind tõusis esimese ja teise kvartali vahel 28–32 %, langes veidi kolmandas kvartalis, kuid jätkas tõusmist ja jõudis neljandas kvartalis +43–47 %-ni oma esimese kvartali väärtusest. See kasv ei olnud paralleelne tootmiskuludega, mis kasvasid esimese ja teise kvartali vahel ainult veidi ning seejärel veidi järsemalt kolmandas kvartalis ja olulisel määral neljandas kvartalis. Äriühing otsustas määrata oma liitu suunatud ekspordile oluliselt madalama hinna selles kvartalis, mil eksporditud kogused olid kõige kontsentreeritumad. Seega leidis komisjon, et kvartalipõhise arvutuse taotlus ei olnud käesoleval juhul õigustatud ja sellest tulenevalt lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon märkis, et kvartalipõhine arvutamine oleks õigustatud ainult väga konkreetsetel juhtudel, näiteks kui tootmiskulu kasvas uurimisperioodil märkimisväärselt koos eksportmüügi kontsentreerumisega ühele uurimisperioodi osale ja omamaise müügi kontsentreerumisega teisele. Käesoleval juhul jaotusid tootmine ja omamaine müük ühtlaselt kogu uurimisperioodi ulatuses. Lisaks järgisid ühikuhind siseturul (+ 6–10 % teises kvartalis, +10–13 % kolmandas kvartalis, +25–26 % neljandas kvartalis) ja tootmise ühikuhind (+ 1–4 % teises kvartalis, +10–13 % kolmandas kvartalis, +25–26 % neljandas kvartalis) uurimisperioodil sarnast suundumust. Kuid äriühingu hinnakujundusotsused järgisid samas hoopis teistsugust suundumust. Ekspordihind tõusis esimese ja teise kvartali vahel 28–32 %, langes veidi kolmandas kvartalis, kuid jätkas tõusmist ja jõudis neljandas kvartalis +43–47 %-ni oma esimese kvartali väärtusest. See kasv ei olnud paralleelne tootmiskuludega, mis kasvasid esimese ja teise kvartali vahel ainult veidi ning seejärel veidi järsemalt kolmandas kvartalis ja olulisel määral neljandas kvartalis. Äriühing otsustas määrata oma liitu suunatud ekspordile oluliselt madalama hinna selles kvartalis, mil eksporditud kogused olid kõige kontsentreeritumad. Seega leidis komisjon, et kvartalipõhise arvutuse taotlus ei olnud käesoleval juhul õigustatud ja sellest tulenevalt lükkas väite tagasi.

| (133) | Pärast põhjenduses 65 mainitud täiendavate lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga j peaks komisjon tunnistama lepingu kuupäevana käesoleva juhtumi puhul kaubandustingimuste kehtestamise kuupäeva selles osas, mis puudutab dumpingumarginaali arvutamisel kasutatavaid eksportmüügitehinguid. Sellega seoses viitas äriühing ka varasemale uurimisele, (20) milles kasutati materjalide kaubandustingimuste kajastamiseks müügilepingu/ostutellimuse kuupäeva, mitte arve kuupäeva. |
| --- | --- |

(133)

Pärast põhjenduses 65 mainitud täiendavate lõplike järelduste avalikustamist väitis NLMK, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga j peaks komisjon tunnistama lepingu kuupäevana käesoleva juhtumi puhul kaubandustingimuste kehtestamise kuupäeva selles osas, mis puudutab dumpingumarginaali arvutamisel kasutatavaid eksportmüügitehinguid. Sellega seoses viitas äriühing ka varasemale uurimisele, (20) milles kasutati materjalide kaubandustingimuste kajastamiseks müügilepingu/ostutellimuse kuupäeva, mitte arve kuupäeva.

20

| (134) | Komisjon märkis, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkt j puudutas valuuta konverteerimist ja kasutatud konverteerimiskursi kuupäeva, kui valuuta konverteerimine oli võrdluseks vajalik. Komisjon täheldas, et asjaomaseid sätteid ei saanud kohaldada, et kindlaks määrata, mis tehingud tuleks lisada dumpingumarginaali arvutusse. Lisaks märkis komisjon, et eelmises uurimises oli müügilepingu/ostutellimuse kuupäev otsustava tähtsusega ainult kasutatava vahetuskursi kuupäeva kindlaksmääramisel. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti j alusel saab võimaliku kohanduse teha selles ulatuses. Seda sätet ei saa kasutada dumpingu arvutusest tehingute väljajätmiseks. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon märkis, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkt j puudutas valuuta konverteerimist ja kasutatud konverteerimiskursi kuupäeva, kui valuuta konverteerimine oli võrdluseks vajalik. Komisjon täheldas, et asjaomaseid sätteid ei saanud kohaldada, et kindlaks määrata, mis tehingud tuleks lisada dumpingumarginaali arvutusse. Lisaks märkis komisjon, et eelmises uurimises oli müügilepingu/ostutellimuse kuupäev otsustava tähtsusega ainult kasutatava vahetuskursi kuupäeva kindlaksmääramisel. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti j alusel saab võimaliku kohanduse teha selles ulatuses. Seda sätet ei saa kasutada dumpingu arvutusest tehingute väljajätmiseks.

| (135) | Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(135)

Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.1.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (136) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(136)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (137) | Nagu on selgitatud põhjendustes 12–14, loobuti Venemaa eksportivate tootjate väljavõttelisest uuringust ning uurimine viidi läbi kõigi koostööd tegevate äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(137)

Nagu on selgitatud põhjendustes 12–14, loobuti Venemaa eksportivate tootjate väljavõttelisest uuringust ning uurimine viidi läbi kõigi koostööd tegevate äriühingute puhul.

| (138) | Kõikide teiste Venemaa eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks andmebaasi Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 201. |
| --- | --- |

(138)

Kõikide teiste Venemaa eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks andmebaasi Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 201.

| (139) | Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas uurimisperioodil ligikaudu 98 % koguekspordist. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks määrata koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali koostööd tegeva äriühingu kõrgeima dumpingumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(139)

Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas uurimisperioodil ligikaudu 98 % koguekspordist. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks määrata koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali koostööd tegeva äriühingu kõrgeima dumpingumarginaali tasemel.

| (140) | Lõplikud dumpingumarginaalid, võttes arvesse pärast lõplike järelduste avalikustamist tehtud muudatusi, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % |
| Novolipetsk Steel | 12,7  % |
| PAO Severstal | 39,8  % |
| Kõik muud äriühingud | 39,8  % |

(140)

Lõplikud dumpingumarginaalid, võttes arvesse pärast lõplike järelduste avalikustamist tehtud muudatusi, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

Novolipetsk Steel

12,7  %

PAO Severstal

39,8  %

Kõik muud äriühingud

39,8  %

3.2.   Türgi

Türgi

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (141) | Esmalt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal otsustati, et iga valimisse kaasatud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(141)

Esmalt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal otsustati, et iga valimisse kaasatud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul oli tüüpiline.

| (142) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(142)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (143) | Järgmiseks uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud eksportmüügi mahust. |
| --- | --- |

(143)

Järgmiseks uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud eksportmüügi mahust.

| (144) | Kõigi kolme eksportija puhul ei toimunud mõne uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliigi puhul mingit omamaist müüki või moodustas selle tooteliigi omamaine müük alla 5 % ega olnud seega tüüpiline. |
| --- | --- |

(144)

Kõigi kolme eksportija puhul ei toimunud mõne uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliigi puhul mingit omamaist müüki või moodustas selle tooteliigi omamaine müük alla 5 % ega olnud seega tüüpiline.

| (145) | Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult sõltumatutele tarbijatele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(145)

Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult sõltumatutele tarbijatele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (146) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust, ning |
| --- | --- | --- |

(146)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust, ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (147) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(147)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (148) | Normaalväärtus on vaid tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral tegelik omamaine hind tooteliigi kohta uurimisperioodi jooksul, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(148)

Normaalväärtus on vaid tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral tegelik omamaine hind tooteliigi kohta uurimisperioodi jooksul, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (149) | Omamaise müügi analüüs näitas, et sõltuvalt tooteliigist oli 14–100 % kogu MMK Turkey omamaisest müügist, 28–100 % kogu Tatmetal omamaisest müügist ja 19–100 % kogu Tezcani omamaisest müügist kasumlik ning et kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(149)

Omamaise müügi analüüs näitas, et sõltuvalt tooteliigist oli 14–100 % kogu MMK Turkey omamaisest müügist, 28–100 % kogu Tatmetal omamaisest müügist ja 19–100 % kogu Tezcani omamaisest müügist kasumlik ning et kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (150) | Tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust madalam, arvutati normaalväärtus asjaomase tooteliigi kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(150)

Tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust madalam, arvutati normaalväärtus asjaomase tooteliigi kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (151) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse tooteliigi müüki või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(151)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse tooteliigi müüki või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (152) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti valimisse kaasatud eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmised kulud:






  a) | valimisse kaasatud eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning |
| --- | --- | --- |

(152)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti valimisse kaasatud eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmised kulud:

a)

valimisse kaasatud eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

| (153) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(153)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

| (154) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis MMK Turkey, et komisjon tegi vea, kui jättis normaalväärtuse arvutamisel osa äriühingu finantskuludest müügi-, üld- ja halduskuludest välja. |
| --- | --- |

(154)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis MMK Turkey, et komisjon tegi vea, kui jättis normaalväärtuse arvutamisel osa äriühingu finantskuludest müügi-, üld- ja halduskuludest välja.

| (155) | Väljajäetud finantskulud olid vahetuskursist tulenev kasum/kahjum, mis ei olnud tegelikud kulud, vaid tulenesid kaubaarve vääringu ja raamatupidamisarvestuse vääringu vahelisest vahetuskursierinevusest tehingu kuupäeval ja makse kuupäeval, ning seetõttu ei kajasta need tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid, mis on seotud uuritava toote tootmise või müügiga. Lisaks märkis komisjon, et ta kasutas sama lähenemisviisi kõigi valimisse kaasatud äriühingute puhul sõltumata sellest, kas nad said vahetuskursist kahju või kasu. Selle lähenemisviisi kasutamise põhjus on see, et äärmuslikel juhtudel tooks see vastasel juhul kaasa üldised negatiivsed müügi-, üld- ja halduskulud, mis ei kajastaks tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(155)

Väljajäetud finantskulud olid vahetuskursist tulenev kasum/kahjum, mis ei olnud tegelikud kulud, vaid tulenesid kaubaarve vääringu ja raamatupidamisarvestuse vääringu vahelisest vahetuskursierinevusest tehingu kuupäeval ja makse kuupäeval, ning seetõttu ei kajasta need tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid, mis on seotud uuritava toote tootmise või müügiga. Lisaks märkis komisjon, et ta kasutas sama lähenemisviisi kõigi valimisse kaasatud äriühingute puhul sõltumata sellest, kas nad said vahetuskursist kahju või kasu. Selle lähenemisviisi kasutamise põhjus on see, et äärmuslikel juhtudel tooks see vastasel juhul kaasa üldised negatiivsed müügi-, üld- ja halduskulud, mis ei kajastaks tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (156) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Tezcan, et ühe tooraine kulude arvutamisel oli tehtud viga, sest selle algvarusid oli arvestatud topelt. Komisjon parandas selle vea ja avaldas läbivaadatud dumpingu arvutuse Tezcanile uuesti. See parandus ei muutnud äriühingu dumpingumarginaali, sest lõplikud dumpingumarginaalid esitatakse arvuga, millel on üks komakoht. |
| --- | --- |

(156)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Tezcan, et ühe tooraine kulude arvutamisel oli tehtud viga, sest selle algvarusid oli arvestatud topelt. Komisjon parandas selle vea ja avaldas läbivaadatud dumpingu arvutuse Tezcanile uuesti. See parandus ei muutnud äriühingu dumpingumarginaali, sest lõplikud dumpingumarginaalid esitatakse arvuga, millel on üks komakoht.

| (157) | Sama äriühing väitis, et tema tootmiskuludesse tehtud muudatustes ei võtnud komisjon arvesse eksporditud ja siseturul müüdava korrosioonikindla terase tootmiseks kasutatud rullide kulu erinevusi, mis oli väidetavalt tingitud äriühingu kasutatud tollimaksust vabastamise kavast. |
| --- | --- |

(157)

Sama äriühing väitis, et tema tootmiskuludesse tehtud muudatustes ei võtnud komisjon arvesse eksporditud ja siseturul müüdava korrosioonikindla terase tootmiseks kasutatud rullide kulu erinevusi, mis oli väidetavalt tingitud äriühingu kasutatud tollimaksust vabastamise kavast.

| (158) | Uurimine näitas, et imporditud ja siseturul ostetud rulle ei saa otseselt seostada ei eksporditud ega siseturul müüdavate toodete tootmisega ning et tollimaksust vabastamise süsteemi puhul saab eksportiv tootja loadokumendis esitatud importkaupade asemel kasutada „ekvivalentkaupa“. Seepärast ei saanud komisjon kindlaks teha tollimaksust vabastamise kava kasutamisest tingitud ekspordi- ja siseturu jaoks toodetava korrosioonikindla terase tootmise tegeliku kulu vahelist erinevust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(158)

Uurimine näitas, et imporditud ja siseturul ostetud rulle ei saa otseselt seostada ei eksporditud ega siseturul müüdavate toodete tootmisega ning et tollimaksust vabastamise süsteemi puhul saab eksportiv tootja loadokumendis esitatud importkaupade asemel kasutada „ekvivalentkaupa“. Seepärast ei saanud komisjon kindlaks teha tollimaksust vabastamise kava kasutamisest tingitud ekspordi- ja siseturu jaoks toodetava korrosioonikindla terase tootmise tegeliku kulu vahelist erinevust. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (159) | Lõpuks väitis Tezcan avalikustamise kohta esitatud märkustes ja ärakuulamisel komisjoni talituste juures, et normaalväärtuse arvutamisel nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud uurimisperioodil siseturul, kasutas komisjon ebaõigelt ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulude asemel siseturuga seotud tootmiskulusid. Äriühingu väitel on see vastuolus komisjoni poolt äriühingupõhiste järelduste avalikustamise käigus esitatud kirjeldusega kasutatud metoodika kohta, komisjoni „pikaajalise tavaga“ ja ELi kohtupraktikaga. Veel väitis äriühing, et tegelikult oleks tulnud ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulusid kasutada ka normaalväärtuse arvutamisel nende tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli uurimisperioodil „äärmiselt piiratud“. |
| --- | --- |

(159)

Lõpuks väitis Tezcan avalikustamise kohta esitatud märkustes ja ärakuulamisel komisjoni talituste juures, et normaalväärtuse arvutamisel nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud uurimisperioodil siseturul, kasutas komisjon ebaõigelt ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulude asemel siseturuga seotud tootmiskulusid. Äriühingu väitel on see vastuolus komisjoni poolt äriühingupõhiste järelduste avalikustamise käigus esitatud kirjeldusega kasutatud metoodika kohta, komisjoni „pikaajalise tavaga“ ja ELi kohtupraktikaga. Veel väitis äriühing, et tegelikult oleks tulnud ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulusid kasutada ka normaalväärtuse arvutamisel nende tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli uurimisperioodil „äärmiselt piiratud“.

| (160) | Komisjoni tava on võtta normaalväärtuse arvutamisel aluseks siseturuga seotud tootmiskulud ning müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingutest saadud kasum. ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulusid kasutatakse ainult juhul, kui siseturuga seotud tootmiskulud puuduvad uurimisperioodil konkreetsete tooteliikide puhul. See tava on kooskõlas Tezcani viidatud kohtuasjaga, mille kohaselt „on normaalväärtuse arvutamise eesmärk määrata toote müügihind kindlaks sellisena, nagu see oleks juhul, kui see toode oleks müüdud tema päritoluriigis või ekspordiriigis“ (21). Käesoleva uurimise asjaomaseid tooteliike toodeti uurimisperioodil siseturu jaoks, kuid neid ei müüdud, st need jäid uurimisperioodil laovarudesse. Äriühing esitas asjaomaste toodete kohta õigesti siseturuga seotud tootmiskulud. Komisjon kontrollis siseturuga seotud tootmiskulude andmeid. Äriühingupõhiste järelduste avalikustamise käigus esitatud metoodika sõnastus, milles viidatakse tooteliikidele, mida „ei müüda siseturul“, mille puhul kasutatakse normaalväärtuse arvutamiseks ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulusid, tähendab tooteliike, „mille puhul siseturuga seotud tootmiskulud puudusid“. Sõnastus kujutab endast üldist kirjeldust selle kohta, mida komisjon teeb normaalväärtuse arvutamisel ja see ei ole kohandatud ebatavalisteks juhtumiteks, kus esinevad konkreetsed tootmise omamaised kulud, kuid müük puudub. Kuid see sõnastus ei kajasta komisjoni tava, mille puhul järgitakse kohtupraktikat, millele eksportiv tootja tähelepanu juhtis ja millele on eespool viidatud, sest normaalväärtus peab esiteks põhinema siseturu kuludel ja hindadel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(160)

Komisjoni tava on võtta normaalväärtuse arvutamisel aluseks siseturuga seotud tootmiskulud ning müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingutest saadud kasum. ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulusid kasutatakse ainult juhul, kui siseturuga seotud tootmiskulud puuduvad uurimisperioodil konkreetsete tooteliikide puhul. See tava on kooskõlas Tezcani viidatud kohtuasjaga, mille kohaselt „on normaalväärtuse arvutamise eesmärk määrata toote müügihind kindlaks sellisena, nagu see oleks juhul, kui see toode oleks müüdud tema päritoluriigis või ekspordiriigis“ (21). Käesoleva uurimise asjaomaseid tooteliike toodeti uurimisperioodil siseturu jaoks, kuid neid ei müüdud, st need jäid uurimisperioodil laovarudesse. Äriühing esitas asjaomaste toodete kohta õigesti siseturuga seotud tootmiskulud. Komisjon kontrollis siseturuga seotud tootmiskulude andmeid. Äriühingupõhiste järelduste avalikustamise käigus esitatud metoodika sõnastus, milles viidatakse tooteliikidele, mida „ei müüda siseturul“, mille puhul kasutatakse normaalväärtuse arvutamiseks ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulusid, tähendab tooteliike, „mille puhul siseturuga seotud tootmiskulud puudusid“. Sõnastus kujutab endast üldist kirjeldust selle kohta, mida komisjon teeb normaalväärtuse arvutamisel ja see ei ole kohandatud ebatavalisteks juhtumiteks, kus esinevad konkreetsed tootmise omamaised kulud, kuid müük puudub. Kuid see sõnastus ei kajasta komisjoni tava, mille puhul järgitakse kohtupraktikat, millele eksportiv tootja tähelepanu juhtis ja millele on eespool viidatud, sest normaalväärtus peab esiteks põhinema siseturu kuludel ja hindadel. Seepärast lükati see väide tagasi.

21

| (161) | Nagu on mainitud põhjenduses 35, taotles Tezcan selles küsimuses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Tezcan kordas põhjenduses 159 kirjeldatud väidet ja lisas, et ärakuulamisel komisjoni talituste juures oli komisjon selle väitega suuliselt nõustunud. Komisjon soovib olukorda selgitada. Ärakuulamisel ütles komisjon tõepoolest äriühingule, et väide ja selle aluseks olevad asjaolud on arusaadavad ning et nad võivad edasi liikuda järgmiste punktide juurde. Kuid komisjon palus äriühingul esitada väide kirjalikult. Kuid pärast väite põhjalikumat analüüsimist pärast ärakuulamist järeldas komisjon, et väide ei olnud põhjenduses 160 selgitatud põhjustel põhjendatud. Komisjon teavitas ärakuulamise eest vastutavat ametnikku oma edasistest mõttevahetustest ja järeldustest. |
| --- | --- |

(161)

Nagu on mainitud põhjenduses 35, taotles Tezcan selles küsimuses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Tezcan kordas põhjenduses 159 kirjeldatud väidet ja lisas, et ärakuulamisel komisjoni talituste juures oli komisjon selle väitega suuliselt nõustunud. Komisjon soovib olukorda selgitada. Ärakuulamisel ütles komisjon tõepoolest äriühingule, et väide ja selle aluseks olevad asjaolud on arusaadavad ning et nad võivad edasi liikuda järgmiste punktide juurde. Kuid komisjon palus äriühingul esitada väide kirjalikult. Kuid pärast väite põhjalikumat analüüsimist pärast ärakuulamist järeldas komisjon, et väide ei olnud põhjenduses 160 selgitatud põhjustel põhjendatud. Komisjon teavitas ärakuulamise eest vastutavat ametnikku oma edasistest mõttevahetustest ja järeldustest.

3.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (162) | Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega oli nende ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud asjaomase toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(162)

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega oli nende ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud asjaomase toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

3.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (163) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (164) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, krediidikulusid, komisjonitasusid ning pakkimiskulusid. |
| --- | --- |

(164)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, krediidikulusid, komisjonitasusid ning pakkimiskulusid.

| (165) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis MMK Turkey, et komisjon käsitas ebaõigelt mõningaid äriühingu kahe tootmisüksuse vahelisi riigisisese transpordi kulusid sisetranspordikuludena ja esitas tõendeid selle kohta, et asjaomased kulud ei olnud sisetranspordikulud. Komisjon pidas esitatud tõendite alusel väidet põhjendatuks ja avaldas läbivaadatud dumpingu arvutuse uuesti MMK-le. Selle tulemusena vähenes MMK Turkey dumpingumarginaal 10,6 %-lt 10,5 %-ni. |
| --- | --- |

(165)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis MMK Turkey, et komisjon käsitas ebaõigelt mõningaid äriühingu kahe tootmisüksuse vahelisi riigisisese transpordi kulusid sisetranspordikuludena ja esitas tõendeid selle kohta, et asjaomased kulud ei olnud sisetranspordikulud. Komisjon pidas esitatud tõendite alusel väidet põhjendatuks ja avaldas läbivaadatud dumpingu arvutuse uuesti MMK-le. Selle tulemusena vähenes MMK Turkey dumpingumarginaal 10,6 %-lt 10,5 %-ni.

| (166) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat esitasid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohase taotluse tollimaksu tagastamisega seotud kohandamiseks, väites, et teatavate sisendmaterjalide suhtes kohaldatava tollimaksu tagastamise süsteemi olemasolu asjaomases riigis tähendab, et kogu nende omamaine müük sisaldab eksportmüügiga võrreldes kaudset maksu. |
| --- | --- |

(166)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat esitasid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohase taotluse tollimaksu tagastamisega seotud kohandamiseks, väites, et teatavate sisendmaterjalide suhtes kohaldatava tollimaksu tagastamise süsteemi olemasolu asjaomases riigis tähendab, et kogu nende omamaine müük sisaldab eksportmüügiga võrreldes kaudset maksu.

| (167) | Türgis kohaldatakse imporditollimaksu kuumvaltsitud rullidele, mis on korrosioonikindla terase tootmisel kasutatavad sisendid. Seestöötlemise protseduuri alusel on omamaised tootjad sellest maksust vabastatud, kui imporditud toorainet kasutatakse lõpuks eksporditavate lõpptoodete tootmiseks. Kaks valimisse kaasatud eksportijat väitsid, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tuleks arvesse võtta tollimaksu summat, mille nad oleksid tasunud juhul, kui lõplikku korrosioonikindlat terast oleks eksportimise asemel müüdud siseturul. |
| --- | --- |

(167)

Türgis kohaldatakse imporditollimaksu kuumvaltsitud rullidele, mis on korrosioonikindla terase tootmisel kasutatavad sisendid. Seestöötlemise protseduuri alusel on omamaised tootjad sellest maksust vabastatud, kui imporditud toorainet kasutatakse lõpuks eksporditavate lõpptoodete tootmiseks. Kaks valimisse kaasatud eksportijat väitsid, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tuleks arvesse võtta tollimaksu summat, mille nad oleksid tasunud juhul, kui lõplikku korrosioonikindlat terast oleks eksportimise asemel müüdud siseturul.

| (168) | Kuid uurimine näitas, et mitte kumbki kahest valimisse kaasatud eksportijast ei maksnud uurimisperioodil imporditollimaksu ei omamaise müügi ega eksportmüügi puhul, sest nad täitsid iga intellektuaalomandiõiguse loaga seotud ekspordikohustuse. Seega ei saanud tekkida hinnavõrdluse küsimust korrosioonikindla terase ekspordi (mis hõlmas kuumvaltsitud rulle, mille puhul tollimaksu ei olnud tasutud) ja korrosioonikindla terase omamaise müügi (mis hõlmas kuumvaltsitud rulle, mille puhul tollimaks oli tasutud) vahel (sest viimane olukord ei ilmnenud uurimisperioodil kordagi). Mitte kumbki eksportivatest tootjatest ei suutnud tõenditega põhjendada, et kuigi imporditollimakse tegelikult ei tasutud, sisaldas Türgi siseturul müüdud korrosioonikindel teras kuumvaltsitud rullide imporditollimaksu hinda juhtudel, kus asjaomast imporditollimaksu tegelikult ei tasutud. Lihtsalt ei ole võimalik eeldada, et see nii on. Nendel põhjustel leiti, et see väide ei ole põhjendatud ning see lükati tagasi. |
| --- | --- |

(168)

Kuid uurimine näitas, et mitte kumbki kahest valimisse kaasatud eksportijast ei maksnud uurimisperioodil imporditollimaksu ei omamaise müügi ega eksportmüügi puhul, sest nad täitsid iga intellektuaalomandiõiguse loaga seotud ekspordikohustuse. Seega ei saanud tekkida hinnavõrdluse küsimust korrosioonikindla terase ekspordi (mis hõlmas kuumvaltsitud rulle, mille puhul tollimaksu ei olnud tasutud) ja korrosioonikindla terase omamaise müügi (mis hõlmas kuumvaltsitud rulle, mille puhul tollimaks oli tasutud) vahel (sest viimane olukord ei ilmnenud uurimisperioodil kordagi). Mitte kumbki eksportivatest tootjatest ei suutnud tõenditega põhjendada, et kuigi imporditollimakse tegelikult ei tasutud, sisaldas Türgi siseturul müüdud korrosioonikindel teras kuumvaltsitud rullide imporditollimaksu hinda juhtudel, kus asjaomast imporditollimaksu tegelikult ei tasutud. Lihtsalt ei ole võimalik eeldada, et see nii on. Nendel põhjustel leiti, et see väide ei ole põhjendatud ning see lükati tagasi.

| (169) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Tatmetal oma väiteid tollimaksu tagastamisega seotud kohandamise kohta, kuid ei esitanud uusi tõendeid, mis võinuks muuta põhjenduses 129 selgitatud komisjoni järeldusi. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(169)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Tatmetal oma väiteid tollimaksu tagastamisega seotud kohandamise kohta, kuid ei esitanud uusi tõendeid, mis võinuks muuta põhjenduses 129 selgitatud komisjoni järeldusi. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (170) | Üks valimisse kaasatud tootja palus, et komisjon kasutaks individuaalse dumpingumarginaali kindlakstegemiseks kvartalipõhist meetodit, mille põhjuseks on kõrge inflatsioon Türgis ja Türgi liiri kahanev väärtus. |
| --- | --- |

(170)

Üks valimisse kaasatud tootja palus, et komisjon kasutaks individuaalse dumpingumarginaali kindlakstegemiseks kvartalipõhist meetodit, mille põhjuseks on kõrge inflatsioon Türgis ja Türgi liiri kahanev väärtus.

| (171) | Komisjon analüüsis seda väidet ja otsustas, et keskmine inflatsioonimäär ning Türgi liiri devalveerimine uurimisperioodil ei olnud nii suur, et see õigustaks kõrvalekaldumist komisjoni järjekindlast tavast arvutada dumpingumarginaal aastapõhiselt. Lisaks toimub äriühingu peaaegu kogu omamaine müük ja kogu tooraine ost USA dollarites, mistõttu peaks vahetuskursi mõju olema normaalväärtusele ning ekspordihinnale samasugune. Lisaks ei olnud omamaine ega eksportmüük üheski konkreetses kvartalis kontsentreeritum, kuid müük jagunes ühtlaselt kogu uurimisperioodi ulatuses, v.a kõigi kolme äriühingu puhul täheldatud eksportmüügi vähenemine kolmandas kvartalis, mida selgelt mõjutasid COVID-19 piirangud. Seepärast lükati tagasi taotlus arvutada dumpingumarginaalid kvartalipõhiselt. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon analüüsis seda väidet ja otsustas, et keskmine inflatsioonimäär ning Türgi liiri devalveerimine uurimisperioodil ei olnud nii suur, et see õigustaks kõrvalekaldumist komisjoni järjekindlast tavast arvutada dumpingumarginaal aastapõhiselt. Lisaks toimub äriühingu peaaegu kogu omamaine müük ja kogu tooraine ost USA dollarites, mistõttu peaks vahetuskursi mõju olema normaalväärtusele ning ekspordihinnale samasugune. Lisaks ei olnud omamaine ega eksportmüük üheski konkreetses kvartalis kontsentreeritum, kuid müük jagunes ühtlaselt kogu uurimisperioodi ulatuses, v.a kõigi kolme äriühingu puhul täheldatud eksportmüügi vähenemine kolmandas kvartalis, mida selgelt mõjutasid COVID-19 piirangud. Seepärast lükati tagasi taotlus arvutada dumpingumarginaalid kvartalipõhiselt.

| (172) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Tezcan oma väidet, et dumpingumarginaal tuleks arvutada kvartalipõhiselt. Äriühing ei esitanud uusi tõendeid, kuid väitis, et eelmistes uurimistes, millest mitu oli Türgiga seotud, kasutas komisjon seda meetodit, ning et Türgi 12 % inflatsioonimäär ja Türgi liiri 37 % devalveerimine euro suhtes uurimisperioodil õigustaks asjaomast lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(172)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Tezcan oma väidet, et dumpingumarginaal tuleks arvutada kvartalipõhiselt. Äriühing ei esitanud uusi tõendeid, kuid väitis, et eelmistes uurimistes, millest mitu oli Türgiga seotud, kasutas komisjon seda meetodit, ning et Türgi 12 % inflatsioonimäär ja Türgi liiri 37 % devalveerimine euro suhtes uurimisperioodil õigustaks asjaomast lähenemisviisi.

| (173) | Lisaks väitis äriühing, et olukorras, kus kasutatakse kulude 12 kuu kaalutud keskmist, kuid omamaise müügi kasumlikkust analüüsitakse tehingupõhiselt, käsitati mõnda tehingut kahjumlikuna, kuigi tegelikult olid need kasumlikud, mille tulemusena saadi moonutatud dumpingumarginaal, ning kvartalipõhiste arvutuste tulemusena saadaks piisavam dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(173)

Lisaks väitis äriühing, et olukorras, kus kasutatakse kulude 12 kuu kaalutud keskmist, kuid omamaise müügi kasumlikkust analüüsitakse tehingupõhiselt, käsitati mõnda tehingut kahjumlikuna, kuigi tegelikult olid need kasumlikud, mille tulemusena saadi moonutatud dumpingumarginaal, ning kvartalipõhiste arvutuste tulemusena saadaks piisavam dumpingumarginaal.

| (174) | Komisjon kinnitas, et asjaomasel juhul ei õigustanud niisugust lähenemisviisi ei inflatsioonimäär ega Türgi liiri devalveerimise määrad. Komisjon märkis, et Tezcani viidatud eelmistes Türgi suhtes läbi viidud uurimistes olid inflatsioonimäärad oluliselt kõrgemad. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon kinnitas, et asjaomasel juhul ei õigustanud niisugust lähenemisviisi ei inflatsioonimäär ega Türgi liiri devalveerimise määrad. Komisjon märkis, et Tezcani viidatud eelmistes Türgi suhtes läbi viidud uurimistes olid inflatsioonimäärad oluliselt kõrgemad.

| (175) | Samuti jäi komisjon kindlaks oma järeldusele, et käesolevas uurimises ei esinenud üheski konkreetses kvartalis omamaise või eksportmüügi kontsentreerumist, mis õigustaks kvartalipõhiseid arvutusi. Omamaise ja eksportmüügi kvartalipõhiseid erinevusi esineb, kuid vaid erandjuhtudel võib komisjon oma tavapärasest metoodikast loobuda, näiteks põhjenduse 132 esimeses lauses kirjeldatud juhul. Komisjon ei pidanud kõnealuse juhtumi erinevusi piisavalt märkimisväärseks, et see õigustaks kvartalipõhist arvutust. Komisjon kordas, et alusmääruses sätestatud tavapärasest metoodikast kõrvalekaldumine ei saa olla kohustuslik iga kord, kui eksportiv tootja taotleb eri metoodikat, mis parandaks tema dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(175)

Samuti jäi komisjon kindlaks oma järeldusele, et käesolevas uurimises ei esinenud üheski konkreetses kvartalis omamaise või eksportmüügi kontsentreerumist, mis õigustaks kvartalipõhiseid arvutusi. Omamaise ja eksportmüügi kvartalipõhiseid erinevusi esineb, kuid vaid erandjuhtudel võib komisjon oma tavapärasest metoodikast loobuda, näiteks põhjenduse 132 esimeses lauses kirjeldatud juhul. Komisjon ei pidanud kõnealuse juhtumi erinevusi piisavalt märkimisväärseks, et see õigustaks kvartalipõhist arvutust. Komisjon kordas, et alusmääruses sätestatud tavapärasest metoodikast kõrvalekaldumine ei saa olla kohustuslik iga kord, kui eksportiv tootja taotleb eri metoodikat, mis parandaks tema dumpingumarginaali.

| (176) | Seega jäi komisjon selle väite tagasilükkamisele kindlaks. |
| --- | --- |

(176)

Seega jäi komisjon selle väite tagasilükkamisele kindlaks.

3.2.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (177) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tezcan, et kui komisjon ei jäta alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast tootevalikust välja, peaks ta tema dumpingumarginaali uuesti arvutama ilma alumiiniumtsingita, sest äriühing lõpetas selle tootmise alates 2021. aasta septembrist. Nii kajastaks Tezcani dumpingumarginaal asjakohaselt ja piisavalt praegust tegelikku olukorda. Tezcan lisas, et tootmise lõpetamine on ilmne, vaieldamatu ja püsiv. Tezcan tõstatas selle küsimuse ka ärakuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, kuigi esialgne ärakuulamise taotlus puudutas ainult väidet ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulude kasutamise kohta siseturuga seotud tootmiskulude asemel ning Tezcan palus ainult asjaomase osa lisada, ning esitles asjaomast küsimust päev enne ärakuulamise toimumist. |
| --- | --- |

(177)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tezcan, et kui komisjon ei jäta alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast tootevalikust välja, peaks ta tema dumpingumarginaali uuesti arvutama ilma alumiiniumtsingita, sest äriühing lõpetas selle tootmise alates 2021. aasta septembrist. Nii kajastaks Tezcani dumpingumarginaal asjakohaselt ja piisavalt praegust tegelikku olukorda. Tezcan lisas, et tootmise lõpetamine on ilmne, vaieldamatu ja püsiv. Tezcan tõstatas selle küsimuse ka ärakuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, kuigi esialgne ärakuulamise taotlus puudutas ainult väidet ELi suunatud ekspordiga seotud tootmiskulude kasutamise kohta siseturuga seotud tootmiskulude asemel ning Tezcan palus ainult asjaomase osa lisada, ning esitles asjaomast küsimust päev enne ärakuulamise toimumist.

| (178) | Komisjon ei nõustunud selle väitega. Vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 1 ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. Vastavalt komisjoni tavale saab uurimisperioodile järgneva perioodiga seotud sündmusi arvesse võtta vaid juhul, kui need on ilmsed, vaieldamatud ja püsivad. Veelgi olulisem on asjaolu, nagu on selgitatud Üldkohtu kohtuasjas T-462/04, (22) et asjaomased sündmused peaksid muutma dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ilmselgelt kohatuks. Käesolevas uurimises see nii ei ole, sest kontrollitud faktide põhjal ei saa komisjon piisava kindlusega kinnitada, et Tezcan ei tooda alumiiniumtsinki tulevikus. Isegi kui see oleks nii olnud, ei esitanud eksportiv tootja tõendeid ega väiteid, mis oleksid näidanud, et kavandatav tollimaks oli ilmselgelt kohatu. Seepärast lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon ei nõustunud selle väitega. Vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 1 ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. Vastavalt komisjoni tavale saab uurimisperioodile järgneva perioodiga seotud sündmusi arvesse võtta vaid juhul, kui need on ilmsed, vaieldamatud ja püsivad. Veelgi olulisem on asjaolu, nagu on selgitatud Üldkohtu kohtuasjas T-462/04, (22) et asjaomased sündmused peaksid muutma dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ilmselgelt kohatuks. Käesolevas uurimises see nii ei ole, sest kontrollitud faktide põhjal ei saa komisjon piisava kindlusega kinnitada, et Tezcan ei tooda alumiiniumtsinki tulevikus. Isegi kui see oleks nii olnud, ei esitanud eksportiv tootja tõendeid ega väiteid, mis oleksid näidanud, et kavandatav tollimaks oli ilmselgelt kohatu. Seepärast lükkas komisjon väite tagasi.

22

| (179) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(179)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (180) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja marginaalide alusel. |
| --- | --- |

(180)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja marginaalide alusel.

| (181) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate lõplik dumpingumarginaal 8 %. Seda marginaali ei mõjutanud põhjendustes 156 ja 165 kirjeldatud väikesed muudatused MMK Turkey ja Tezcani individuaalsetes dumpingumarginaalides. |
| --- | --- |

(181)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate lõplik dumpingumarginaal 8 %. Seda marginaali ei mõjutanud põhjendustes 156 ja 165 kirjeldatud väikesed muudatused MMK Turkey ja Tezcani individuaalsetes dumpingumarginaalides.

| (182) | Kõikide teiste Türgi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali olemasolevate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks andmebaasi Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 201. |
| --- | --- |

(182)

Kõikide teiste Türgi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali olemasolevate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks andmebaasi Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 201.

| (183) | Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegeva eksportiva tootja eksport moodustas uurimisperioodil 100 % koguekspordist. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks määrata koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal valimisse kaasatud äriühingu kõrgeima dumpingumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(183)

Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegeva eksportiva tootja eksport moodustas uurimisperioodil 100 % koguekspordist. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks määrata koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal valimisse kaasatud äriühingu kõrgeima dumpingumarginaali tasemel.

| (184) | Selle põhjal on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid ilma tollimakse tasumata ja väljendatuna osakaaluna CIF-hinnas liidu piiril järgmised.






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| MMK Turkey | 10,5  % |
| Tatmetal | 2,4  % |
| Tezcan | 11,0  % |
| Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud | 8,0  % |
| Kõik muud äriühingud | 11,0  % |

(184)

Selle põhjal on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid ilma tollimakse tasumata ja väljendatuna osakaaluna CIF-hinnas liidu piiril järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

MMK Turkey

10,5  %

Tatmetal

2,4  %

Tezcan

11,0  %

Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud

8,0  %

Kõik muud äriühingud

11,0  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (185) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 20 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(185)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 20 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (186) | Venemaa eksportivad tootjad väitsid, et kaebuse esitajatega seotud terasetöötlemiskeskused importisid uuritavat toodet Venemaalt ja Türgist ning et niisugused liidu tootjaid ei tohiks kvalifitseeruda kaebuse esitajateks. |
| --- | --- |

(186)

Venemaa eksportivad tootjad väitsid, et kaebuse esitajatega seotud terasetöötlemiskeskused importisid uuritavat toodet Venemaalt ja Türgist ning et niisugused liidu tootjaid ei tohiks kvalifitseeruda kaebuse esitajateks.

| (187) | Venemaa eksportivad tootjad ei esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et liidu tootjad importisid Venemaalt ja Türgist või selle kohta, et nendega seotud terasetöötlemiskeskused importisid märkimisväärses koguses. Kontrollkäigud kinnitasid, et Venemaa tootja väide oli valimisse kaasatud liidu tootjate osas alusetu. Komisjon lükkas selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(187)

Venemaa eksportivad tootjad ei esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et liidu tootjad importisid Venemaalt ja Türgist või selle kohta, et nendega seotud terasetöötlemiskeskused importisid märkimisväärses koguses. Kontrollkäigud kinnitasid, et Venemaa tootja väide oli valimisse kaasatud liidu tootjate osas alusetu. Komisjon lükkas selle väite tagasi.

| (188) | Venemaa tootjad tõid välja seose ühe kaebust toetava tootja ja Türgi eksportijate vahel ning kutsusid komisjoni üles asjaomast äriühingut liidu tootmisharu määratlusest välja jätma. |
| --- | --- |

(188)

Venemaa tootjad tõid välja seose ühe kaebust toetava tootja ja Türgi eksportijate vahel ning kutsusid komisjoni üles asjaomast äriühingut liidu tootmisharu määratlusest välja jätma.

| (189) | Esialgses etapis tunnistas asjaomane äriühing ise, et tal on Türgis ärihuvid (23). Kuid komisjon pidas neid huve ebapiisavaks, et jätta äriühing kõnealuses uurimises liidu tootja määratlusest välja, sest need huvid on pigem seotud tulevikuplaanidega. Asjaomase tootja väljajätmiseks puudus seega objektiivne põhjus. |
| --- | --- |

(189)

Esialgses etapis tunnistas asjaomane äriühing ise, et tal on Türgis ärihuvid (23). Kuid komisjon pidas neid huve ebapiisavaks, et jätta äriühing kõnealuses uurimises liidu tootja määratlusest välja, sest need huvid on pigem seotud tulevikuplaanidega. Asjaomase tootja väljajätmiseks puudus seega objektiivne põhjus.

23

| (190) | Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 9 797 517 tonni, sealhulgas tootmisharusisese turu jaoks ette nähtud toodang. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks Euroferi ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastuste alusel. |
| --- | --- |

(190)

Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 9 797 517 tonni, sealhulgas tootmisharusisese turu jaoks ette nähtud toodang. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks Euroferi ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastuste alusel.

| (191) | Nagu on märgitud põhjenduses 7, moodustas nelja valimisse kaasatud liidu tootja toodang 25 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(191)

Nagu on märgitud põhjenduses 7, moodustas nelja valimisse kaasatud liidu tootja toodang 25 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

4.2.1.   Tootmisharusisene turg ja vabaturg

Tootmisharusisene turg ja vabaturg

| (192) | Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist (st tootmisharusisest või muud kui tootmisharusisest kasutamist). |
| --- | --- |

(192)

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist (st tootmisharusisest või muud kui tootmisharusisest kasutamist).

| (193) | Komisjon leidis, et märkimisväärne osa liidu tootjate kogutoodangust, umbes 22 %, on määratud liidu tootmisharusisesele turule. Korrosioonikindlat terast kasutatakse tootmisharusiseselt vahematerjalina orgaanilise kattega terase tootmiseks. |
| --- | --- |

(193)

Komisjon leidis, et märkimisväärne osa liidu tootjate kogutoodangust, umbes 22 %, on määratud liidu tootmisharusisesele turule. Korrosioonikindlat terast kasutatakse tootmisharusiseselt vahematerjalina orgaanilise kattega terase tootmiseks.

| (194) | Käesoleval juhul on tootmisharusisese turu ja vabaturu eristamine kahju analüüsimisel oluline. Tootmisharusiseseks tarbimiseks ette nähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga, vaid kõigest transporditakse tootmise järgmisesse etappi ja/või tarnitakse siirdehindadega sama äriühingu või kontserni ühest tehasest teise edasise töötlemise eesmärgil vastavalt eri hinnapoliitikale. Seevastu vabaturul müümiseks ette nähtud toodang konkureerib otseselt asjaomase toote impordiga ja seda müüakse vabaturu hindadega. |
| --- | --- |

(194)

Käesoleval juhul on tootmisharusisese turu ja vabaturu eristamine kahju analüüsimisel oluline. Tootmisharusiseseks tarbimiseks ette nähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga, vaid kõigest transporditakse tootmise järgmisesse etappi ja/või tarnitakse siirdehindadega sama äriühingu või kontserni ühest tehasest teise edasise töötlemise eesmärgil vastavalt eri hinnapoliitikale. Seevastu vabaturul müümiseks ette nähtud toodang konkureerib otseselt asjaomase toote impordiga ja seda müüakse vabaturu hindadega.

| (195) | Selleks et saada liidu tootmisharust võimalikult täielik ülevaade, kogus komisjon andmeid kogu korrosioonikindla terasega seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks. |
| --- | --- |

(195)

Selleks et saada liidu tootmisharust võimalikult täielik ülevaade, kogus komisjon andmeid kogu korrosioonikindla terasega seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks.

| (196) | Komisjon uuris vabaturu andmete alusel teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid. Need näitajad on müügimaht ja müügihinnad liidu turul; turuosa; kasv; ekspordi maht ja -hinnad; kasumlikkus; investeeringutasuvus ning rahavoog. Kui see oli võimalik ja õigustatud, võrreldi uurimise tulemusi tootmisharusisese turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon uuris vabaturu andmete alusel teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid. Need näitajad on müügimaht ja müügihinnad liidu turul; turuosa; kasv; ekspordi maht ja -hinnad; kasumlikkus; investeeringutasuvus ning rahavoog. Kui see oli võimalik ja õigustatud, võrreldi uurimise tulemusi tootmisharusisese turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast.

| (197) | Teiste majandusnäitajate uurimisel oli aga mõttekas tugineda üksnes kogu korrosioonikindla terasega seotud tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharusisesele kasutamisele. Need on järgmised: toodang; tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine; investeeringud; varud; tööhõive; tootlikkus; palgad ja võime kaasata kapitali. Need näitajad sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud sisekasutuseks või seda müüakse vabaturul. |
| --- | --- |

(197)

Teiste majandusnäitajate uurimisel oli aga mõttekas tugineda üksnes kogu korrosioonikindla terasega seotud tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharusisesele kasutamisele. Need on järgmised: toodang; tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine; investeeringud; varud; tööhõive; tootlikkus; palgad ja võime kaasata kapitali. Need näitajad sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud sisekasutuseks või seda müüakse vabaturul.

4.2.2.   Statistilised andmed

Statistilised andmed

| (198) | Mitme eksportiva tootja taotluse järgselt palus komisjon kaebuse esitajal täiendada kaebuse avalikus versioonis esitatud teavet seoses impordimahtude ja -väärtustega. Kaebuse lisa I-1 täiendavad failid tehti toimikus kättesaadavaks (24). |
| --- | --- |

(198)

Mitme eksportiva tootja taotluse järgselt palus komisjon kaebuse esitajal täiendada kaebuse avalikus versioonis esitatud teavet seoses impordimahtude ja -väärtustega. Kaebuse lisa I-1 täiendavad failid tehti toimikus kättesaadavaks (24).

24

| (199) | Alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitas komisjon uurimise käigus teavet uuritava toote impordi kogumahu ja -väärtuste kohta eksportiva riigi kaupa 2020. kalendriaastal (25). |
| --- | --- |

(199)

Alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitas komisjon uurimise käigus teavet uuritava toote impordi kogumahu ja -väärtuste kohta eksportiva riigi kaupa 2020. kalendriaastal (25).

25

| (200) | Kahes eespool osutatud põhjenduses kirjeldatud lisateave ei piiranud impordimahtude lõplikku kindlaksmääramist käesolevas uurimises. |
| --- | --- |

(200)

Kahes eespool osutatud põhjenduses kirjeldatud lisateave ei piiranud impordimahtude lõplikku kindlaksmääramist käesolevas uurimises.

| (201) | Komisjon võrdles uurimise käigus andmebaasis Comtext sisalduvat teavet andmebaasis Surveillance 2 (edaspidi „Surveillance 2“) sisalduva teabega ja leidis TARICi koodide tasandil mõned vasturääkivused. Komisjon uuris küsimust Eurostatilt ja viimane tuvastas, et mõni liikmesriik ei olnud teatanud mõnest asjassepuutuvast impordist andmebaasi Comtext. Seepärast otsustas komisjon liidu turu, impordihindade ja turuosade kindlakstegemiseks tugineda Surveillance 2 andmetele. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon võrdles uurimise käigus andmebaasis Comtext sisalduvat teavet andmebaasis Surveillance 2 (edaspidi „Surveillance 2“) sisalduva teabega ja leidis TARICi koodide tasandil mõned vasturääkivused. Komisjon uuris küsimust Eurostatilt ja viimane tuvastas, et mõni liikmesriik ei olnud teatanud mõnest asjassepuutuvast impordist andmebaasi Comtext. Seepärast otsustas komisjon liidu turu, impordihindade ja turuosade kindlakstegemiseks tugineda Surveillance 2 andmetele.

| (202) | Mõnele uurimisega hõlmatud tooteliigile määrati kümnest numbrist koosnev TARICi kood alles meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamisel 2019. aasta novembris (26). Selle tulemusena ei olnud nende liikide andmed andmebaasis Surveillance 2 perioodi 2017–2019 kohta kättesaadavad. Seepärast tegi komisjon asjaomased mahud kindlaks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1156 tabeli 1 alusel (27). |
| --- | --- |

(202)

Mõnele uurimisega hõlmatud tooteliigile määrati kümnest numbrist koosnev TARICi kood alles meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamisel 2019. aasta novembris (26). Selle tulemusena ei olnud nende liikide andmed andmebaasis Surveillance 2 perioodi 2017–2019 kohta kättesaadavad. Seepärast tegi komisjon asjaomased mahud kindlaks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1156 tabeli 1 alusel (27).

26

27

4.3.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (203) | Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal: a) Euroferi andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi ja tootmisharusisese tarbimise (sh tootmisharusisese müügi) kohta, mida on võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud müügi ja tootmisharusisese tarbimisega, ning b) uuritava toote import liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Surveillance 2 andmetele. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal: a) Euroferi andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi ja tootmisharusisese tarbimise (sh tootmisharusisese müügi) kohta, mida on võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud müügi ja tootmisharusisese tarbimisega, ning b) uuritava toote import liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Surveillance 2 andmetele.

| (204) | Liidu tarbimine muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 11 494 857 | 11 062 815 | 11 306 869 | 10 691 239 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 96 | 98 | 93 |
| Tootmisharusisene turg | 2 504 391 | 2 667 375 | 2 358 802 | 2 167 741 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 107 | 94 | 87 |
| Vabaturg | 8 990 466 | 8 395 440 | 8 948 067 | 8 523 498 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 93 | 100 | 95 |
| Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad ja Surveillance 2 (kohandatud). |

(204)

Liidu tarbimine muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

11 494 857

11 062 815

11 306 869

10 691 239

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

96

96

98

98

93

93

Tootmisharusisene turg

2 504 391

2 667 375

2 358 802

2 167 741

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

107

107

94

94

87

87

Vabaturg

8 990 466

8 395 440

8 948 067

8 523 498

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

93

93

100

100

95

95

Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad ja Surveillance 2 (kohandatud).

| (205) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Samal perioodil vähenes nõudlus vabaturul 5 %, samas kui nõudlus tootmisharusisesel turul vähenes 13 %. |
| --- | --- |

(205)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Samal perioodil vähenes nõudlus vabaturul 5 %, samas kui nõudlus tootmisharusisesel turul vähenes 13 %.

4.4.   Import asjaomastest riikidest

Import asjaomastest riikidest

4.4.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (206) | Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit korrosioonikindla terase importi tuleks alusmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(206)

Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit korrosioonikindla terase importi tuleks alusmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt hinnata kumulatiivselt.

| (207) | Nimetatud sättega on ette nähtud, et rohkem kui ühest riigist pärit importi tuleks kumulatiivselt hinnata ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et






  a) | igast riigist pärineva impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal on suurem artikli 9 lõikes 3 kindlaks määratud miinimumtasemest ning igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu ning |
| --- | --- | --- |

(207)

Nimetatud sättega on ette nähtud, et rohkem kui ühest riigist pärit importi tuleks kumulatiivselt hinnata ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et

a)

igast riigist pärineva impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal on suurem artikli 9 lõikes 3 kindlaks määratud miinimumtasemest ning igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu ning

| b) | impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane. |
| --- | --- |

b)

impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.

| (208) | Kahest asjaomasest riigist pärineva impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalid on esitatud põhjendustes 140 ja 184. Kõik kõnealused marginaalid ületavad alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtaset. |
| --- | --- |

(208)

Kahest asjaomasest riigist pärineva impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalid on esitatud põhjendustes 140 ja 184. Kõik kõnealused marginaalid ületavad alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtaset.

| (209) | Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Uurimisperioodil oli Türgist pärit impordi turuosa 9,3 % ja Venemaalt pärit impordi turuosa 3,5 %. Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Venemaa valitsus, et Venemaa 3,5 % turuosa oli ebaoluline, kuid seda väidet peeti siiski põhjendamatuks. |
| --- | --- |

(209)

Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Uurimisperioodil oli Türgist pärit impordi turuosa 9,3 % ja Venemaalt pärit impordi turuosa 3,5 %. Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Venemaa valitsus, et Venemaa 3,5 % turuosa oli ebaoluline, kuid seda väidet peeti siiski põhjendamatuks.

| (210) | Konkurentsitingimused Türgist ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga importtoodete vahel ning asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga importtoodete ja samasuguse toote vahel olid vaatlusalusel perioodil sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid importtooted üksteisega ja liidus sarnasel viisil toodetud korrosioonikindla terasega; neid müüakse samade müügikanalite kaudu ja samadele kliendikategooriatele. Vaatlusalune toode on tarbekaup ja konkurents leidis aset suuresti vaid hindade põhjal. |
| --- | --- |

(210)

Konkurentsitingimused Türgist ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga importtoodete vahel ning asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga importtoodete ja samasuguse toote vahel olid vaatlusalusel perioodil sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid importtooted üksteisega ja liidus sarnasel viisil toodetud korrosioonikindla terasega; neid müüakse samade müügikanalite kaudu ja samadele kliendikategooriatele. Vaatlusalune toode on tarbekaup ja konkurents leidis aset suuresti vaid hindade põhjal.

| (211) | Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Türgist ja Venemaalt pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(211)

Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Türgist ja Venemaalt pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt.

4.4.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (212) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud punktis 4.2.2. Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa kindlaksmääramiseks võrreldi asjaomast importi liidu tarbimisega koos kohandusega seoses Hiinast pärit impordiga, nagu on selgitatud põhjenduses 202, mis mõjutas Hiina ja seega impordi kogumahtu ning samuti tarbimismahtu ja turuosa. |
| --- | --- |

(212)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud punktis 4.2.2. Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa kindlaksmääramiseks võrreldi asjaomast importi liidu tarbimisega koos kohandusega seoses Hiinast pärit impordiga, nagu on selgitatud põhjenduses 202, mis mõjutas Hiina ja seega impordi kogumahtu ning samuti tarbimismahtu ja turuosa.

| (213) | Asjaomastest riikidest pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa vabaturul | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi (tonnides) | 84 581 | 166 295 | 529 087 | 796 524 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 197 | 626 | 942 |
| Turuosa (%) | 0,9 | 2,0 | 5,9 | 9,3 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 211 | 629 | 997 |
| Venemaa (tonnides) | 112 062 | 175 772 | 240 240 | 300 729 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 157 | 214 | 268 |
| Turuosa (%) | 1,2 | 2,1 | 2,7 | 3,5 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 168 | 215 | 284 |
| Asjaomased riigid kokku | 196 643 | 342 067 | 769 327 | 1 097 253 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 174 | 391 | 558 |
| Turuosa (%) | 2,2 | 4,1 | 8,6 | 12,9 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 186 | 393 | 589 |
| Allikas: Surveillance 2 (tonnides) ja Eurofer. |

(213)

Asjaomastest riikidest pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa vabaturul

Impordi maht (tonnides) ja turuosa vabaturul

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Türgi (tonnides)

84 581

166 295

529 087

796 524

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

197

197

626

626

942

942

Turuosa (%)

0,9

2,0

5,9

9,3

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

211

211

629

629

997

997

Venemaa (tonnides)

112 062

175 772

240 240

300 729

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

157

157

214

214

268

268

Turuosa (%)

1,2

2,1

2,7

3,5

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

168

168

215

215

284

284

Asjaomased riigid kokku

196 643

342 067

769 327

1 097 253

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

174

174

391

391

558

558

Turuosa (%)

2,2

4,1

8,6

12,9

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

186

186

393

393

589

589

Allikas: Surveillance 2 (tonnides) ja Eurofer.

Allikas

| (214) | Asjaomastest riikidest pärit import ja nende turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui viis korda. Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa liidus oli uurimisperioodil 12,9 %. Kõnealune suurenemine toimus vaatamata enamikul vaatlusalusest perioodist kehtinud kaitsemeetmele seetõttu, et kaitsemeetme kohaldamisel eksportisid mõlemad riigid vaatlusalust toodet jääkkvoodi alusel, mis oli piisavalt suur, et võimaldada asjaomaste kaitsetollimaksuvabade suuremate mahtude sisenemist liidu turule. |
| --- | --- |

(214)

Asjaomastest riikidest pärit import ja nende turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui viis korda. Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa liidus oli uurimisperioodil 12,9 %. Kõnealune suurenemine toimus vaatamata enamikul vaatlusalusest perioodist kehtinud kaitsemeetmele seetõttu, et kaitsemeetme kohaldamisel eksportisid mõlemad riigid vaatlusalust toodet jääkkvoodi alusel, mis oli piisavalt suur, et võimaldada asjaomaste kaitsetollimaksuvabade suuremate mahtude sisenemist liidu turule.

4.4.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine/hinnalangus

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine/hinnalangus

| (215) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud punktis 4.2.2. |
| --- | --- |

(215)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Surveillance 2 põhjal, nagu on selgitatud punktis 4.2.2.

| (216) | Asjaomastest riikidest liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 659 | 657 | 616 | 564 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 93 | 85 |
| Venemaa | 639 | 643 | 598 | 548 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 94 | 86 |
| Asjaomased riigid kokku | 648 | 650 | 611 | 559 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 94 | 86 |
| Allikas: Surveillance 2. |

(216)

Asjaomastest riikidest liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Türgi

659

657

616

564

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

93

93

85

85

Venemaa

639

643

598

548

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

101

101

94

94

86

86

Asjaomased riigid kokku

648

650

611

559

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

94

94

86

86

Allikas: Surveillance 2.

Allikas

| (217) | Kahest asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad jäid aastatel 2017–2018 stabiilseks, kuid siis langesid kahe aasta jooksul 14 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul olid mõlemast asjaomasest riigist (koos või eraldi) pärit impordi keskmised hinnad järjepidevalt madalamad kui liidu tootjate hinnad (vt tabel 7) ning liidu tootmisharu keskmiste ELi müügihindade ja asjaomastest riikidest pärit impordi keskmiste hindade vaheline erinevus peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(217)

Kahest asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad jäid aastatel 2017–2018 stabiilseks, kuid siis langesid kahe aasta jooksul 14 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul olid mõlemast asjaomasest riigist (koos või eraldi) pärit impordi keskmised hinnad järjepidevalt madalamad kui liidu tootjate hinnad (vt tabel 7) ning liidu tootmisharu keskmiste ELi müügihindade ja asjaomastest riikidest pärit impordi keskmiste hindade vaheline erinevus peaaegu kahekordistus vaatlusalusel perioodil.

| (218) | Selleks et kindlaks teha hinna allalöömine ka uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  (1) | imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega valimisse kaasatud Türgi tootjad ja koostööd tegevad Venemaa tootjad importisid esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ning mida oli asjakohaselt korrigeeritud vastavalt impordijärgsetele kuludele, ning |
| --- | --- | --- |

(218)

Selleks et kindlaks teha hinna allalöömine ka uurimisperioodil, võrdles komisjon:

(1)

imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega valimisse kaasatud Türgi tootjad ja koostööd tegevad Venemaa tootjad importisid esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ning mida oli asjakohaselt korrigeeritud vastavalt impordijärgsetele kuludele, ning

| (2) | vastavaid valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks (28). |
| --- | --- |

(2)

vastavaid valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks (28).

28

| (219) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(219)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil.

| (220) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Severstal, et alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogseks kohaldamiseks puudub õiguslik alus või põhjendus, et teha kindlaks ekspordihind hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks. Severstali arvates ei vasta see alusmääruse artikli 3 lõikele 1. Ühtlasi märkis äriühing, et Üldkohus oli komisjoni juba asjaomase praktika eest Hansol Paperi kohtuasjas (29) hukka mõistnud. Eelkõige väitis Severstal, et Üldkohus oli asjaomases kohtuasjas otsustanud, et komisjon tegi vea, kui otsustas rakendada alusmääruse artikli 2 lõiget 9 analoogselt kahju kindlaksmääramise kontekstis, eelkõige kui „otsustas vaatlusaluse toote edasimüügist sõltumatutele klientidele lahutada müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaali“, sest just sõltumatutele klientidele kohaldatud vaatlusaluse toote hinnad on need, mis „konkureerivad liidu tootmisharu samasuguse tootega ja põhjustavad sellele tootmisharule kahju“, mitte aga hüpoteetiliselt koostatud CIF-hinnad. Severstali väitel oli Üldkohus seda põhimõtet kinnitanud Gianti (30) ja CRIA (31) kohtuasjades ning kõige hiljutisemalt Euroopa Kohus Hansoli kohtuasjas (32). Severstal leidis, et hinnad, mida tema seotud kauplejad küsisid sõltumatutelt klientidelt, olid oma olemuselt usaldusväärsed, et asjaomased hinnad konkureerivad liidu tootmisharu hindadega ning et asjaomaseid hindu tuleks seetõttu kasutada hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks. |
| --- | --- |

(220)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Severstal, et alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogseks kohaldamiseks puudub õiguslik alus või põhjendus, et teha kindlaks ekspordihind hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks. Severstali arvates ei vasta see alusmääruse artikli 3 lõikele 1. Ühtlasi märkis äriühing, et Üldkohus oli komisjoni juba asjaomase praktika eest Hansol Paperi kohtuasjas (29) hukka mõistnud. Eelkõige väitis Severstal, et Üldkohus oli asjaomases kohtuasjas otsustanud, et komisjon tegi vea, kui otsustas rakendada alusmääruse artikli 2 lõiget 9 analoogselt kahju kindlaksmääramise kontekstis, eelkõige kui „otsustas vaatlusaluse toote edasimüügist sõltumatutele klientidele lahutada müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaali“, sest just sõltumatutele klientidele kohaldatud vaatlusaluse toote hinnad on need, mis „konkureerivad liidu tootmisharu samasuguse tootega ja põhjustavad sellele tootmisharule kahju“, mitte aga hüpoteetiliselt koostatud CIF-hinnad. Severstali väitel oli Üldkohus seda põhimõtet kinnitanud Gianti (30) ja CRIA (31) kohtuasjades ning kõige hiljutisemalt Euroopa Kohus Hansoli kohtuasjas (32). Severstal leidis, et hinnad, mida tema seotud kauplejad küsisid sõltumatutelt klientidelt, olid oma olemuselt usaldusväärsed, et asjaomased hinnad konkureerivad liidu tootmisharu hindadega ning et asjaomaseid hindu tuleks seetõttu kasutada hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks.

29

30

31

32

| (221) | Komisjon lükkas tagasi väite, et artikli 2 lõike 9 kohaldamine analoogselt, et teha kindlaks ekspordihind hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks, on vastuolus alusmääruse artikli 3 lõikega 1. Tegelikult kinnitas Euroopa Kohus vastupidiselt Severstali väitele oma otsuses Hansoli kohtuasjas (33) komisjoni metoodika õiguspärasust, väites et „komisjonil [oli] lubatud selleks, et tagada hindade objektiivne võrdlus vaatlusaluse toote liidus esmakordse vabasse ringlusse lubamise tasandil, arvutada see CIF-hind liidu piiril, arvates hinnast, millega Schades vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele edasi müüs, maha müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Alusmääruse artikli 2 lõiget 9 kohaldati analoogia alusel nimelt ulatusliku kaalutlusõiguse raames, mis komisjonil on selle määruse artikli 3 lõike 2 rakendamisel, ning seda ei saa seega iseenesest pidada ilmset hindamisviga sisaldavaks“ (34). Kuna käesoleval juhul müüb liidu tootmisharu valdavalt otse sõltumatutele klientidele, ei viinud komisjoni kasutatud meetod ilmselgelt ekslikule tulemusele (35). |
| --- | --- |

(221)

Komisjon lükkas tagasi väite, et artikli 2 lõike 9 kohaldamine analoogselt, et teha kindlaks ekspordihind hindade allalöömise (ja alla turuhinna müügi) arvutamiseks, on vastuolus alusmääruse artikli 3 lõikega 1. Tegelikult kinnitas Euroopa Kohus vastupidiselt Severstali väitele oma otsuses Hansoli kohtuasjas (33) komisjoni metoodika õiguspärasust, väites et „komisjonil [oli] lubatud selleks, et tagada hindade objektiivne võrdlus vaatlusaluse toote liidus esmakordse vabasse ringlusse lubamise tasandil, arvutada see CIF-hind liidu piiril, arvates hinnast, millega Schades vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele edasi müüs, maha müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Alusmääruse artikli 2 lõiget 9 kohaldati analoogia alusel nimelt ulatusliku kaalutlusõiguse raames, mis komisjonil on selle määruse artikli 3 lõike 2 rakendamisel, ning seda ei saa seega iseenesest pidada ilmset hindamisviga sisaldavaks“ (34). Kuna käesoleval juhul müüb liidu tootmisharu valdavalt otse sõltumatutele klientidele, ei viinud komisjoni kasutatud meetod ilmselgelt ekslikule tulemusele (35).

33

34

35

| (222) | Eeltoodu näitas, et Türgist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli vahemikus 4,2–7,1 % ja Venemaalt pärit impordi puhul vahemikus 5–20,4 % (36). Suurem osa korrosioonikindlast terasest on hinnatundlik kaup, mistõttu on hinna allalöömise marginaalid olulised. |
| --- | --- |

(222)

Eeltoodu näitas, et Türgist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli vahemikus 4,2–7,1 % ja Venemaalt pärit impordi puhul vahemikus 5–20,4 % (36). Suurem osa korrosioonikindlast terasest on hinnatundlik kaup, mistõttu on hinna allalöömise marginaalid olulised.

36

| (223) | Türgi ühendus CIB ja mõned eksportivad tootjad palusid komisjonil tagada võrreldavate toodete arvessevõtmise. Uurimisel kasutatud metoodika liitu eksporditud vaatlusaluse toote liikide ja liidus toodetud samasuguse toote võrdlemisel, nagu on selgitatud põhjendustes 218 ja 219, on piisavalt täpne, et tagada hindade allalöömise arvutuste tegemiseks nõuetekohane hinnavõrdlus. |
| --- | --- |

(223)

Türgi ühendus CIB ja mõned eksportivad tootjad palusid komisjonil tagada võrreldavate toodete arvessevõtmise. Uurimisel kasutatud metoodika liitu eksporditud vaatlusaluse toote liikide ja liidus toodetud samasuguse toote võrdlemisel, nagu on selgitatud põhjendustes 218 ja 219, on piisavalt täpne, et tagada hindade allalöömise arvutuste tegemiseks nõuetekohane hinnavõrdlus.

| (224) | Komisjon uuris ka teisi hinnamõjusid, eelkõige olulise hinnalanguse olemasolu. Liidu tootmisharu langetas oma hindu vaatlusalusel perioodil 12 %, seega kõrgemal tasemel kui tootmiskulude langus (–7 % samal perioodil) (vt tabel 7). Kuid dumpinguhinnaga impordi puhul oleks liidu tootmisharu suutnud oma hindu tõsta vähemalt sellisele tasemele, mis võimaldanuks müüa ilma kahjumita. Näiteks 2019. aastal, mis langes kokku dumpinguhinnaga impordi suurima kasvuga, oli liidu tootmisharu sunnitud müüma hinnaga, mis sarnanes dumpinguhinnaga impordi hinnale, kuid olulise kahjuga. Liidu tootmisharu müügihinnad vähenesid uurimisperioodil paralleelselt tootmiskulude vähenemisega, kuid seda tasemel, mis ei võimaldanud peaaegu üldse kasumit teenida. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon uuris ka teisi hinnamõjusid, eelkõige olulise hinnalanguse olemasolu. Liidu tootmisharu langetas oma hindu vaatlusalusel perioodil 12 %, seega kõrgemal tasemel kui tootmiskulude langus (–7 % samal perioodil) (vt tabel 7). Kuid dumpinguhinnaga impordi puhul oleks liidu tootmisharu suutnud oma hindu tõsta vähemalt sellisele tasemele, mis võimaldanuks müüa ilma kahjumita. Näiteks 2019. aastal, mis langes kokku dumpinguhinnaga impordi suurima kasvuga, oli liidu tootmisharu sunnitud müüma hinnaga, mis sarnanes dumpinguhinnaga impordi hinnale, kuid olulise kahjuga. Liidu tootmisharu müügihinnad vähenesid uurimisperioodil paralleelselt tootmiskulude vähenemisega, kuid seda tasemel, mis ei võimaldanud peaaegu üldse kasumit teenida.

| (225) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et müügihinna langus alates 2019. aastast kuni uurimisperioodini oli väiksem kui tootmiskulude vähenemine ja et liidu tootmisharul õnnestus uurimisperioodil isegi kasumit teenida. See muudaks järelduse asjaomasest impordist tingitud hinnalanguse kohta kaheldavaks. |
| --- | --- |

(225)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et müügihinna langus alates 2019. aastast kuni uurimisperioodini oli väiksem kui tootmiskulude vähenemine ja et liidu tootmisharul õnnestus uurimisperioodil isegi kasumit teenida. See muudaks järelduse asjaomasest impordist tingitud hinnalanguse kohta kaheldavaks.

| (226) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Asjaolu, et liidu tootmisharul õnnestus saavutada uurimisperioodil 0,4 %-line kasum, ei nõrgenda komisjoni järeldust dumpinguhinnaga impordist tingitud olulise hinnalanguse kohta. Napilt üle kasumiläve ulatuvat kasumlikkuse taset ei saa pidada selgeks kasumiks, mis oleks saavutatav dumpinguhinnaga impordist tingitud hinnasurve puudumisel. On selge, et selline kasumitase olid tingitud asjaomastest riikidest pärit korrosioonikindla terase oluliselt kasvanud impordimahust. Nagu eespool selgitatud, on korrosioonikindel teras hinnakonkurentsi suhtes tundlik kaup. Seega võis dumpinguhinnaga import avaldada liidu tootmisharu müügihindadele märkimisväärset langussurvet. |
| --- | --- |

(226)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Asjaolu, et liidu tootmisharul õnnestus saavutada uurimisperioodil 0,4 %-line kasum, ei nõrgenda komisjoni järeldust dumpinguhinnaga impordist tingitud olulise hinnalanguse kohta. Napilt üle kasumiläve ulatuvat kasumlikkuse taset ei saa pidada selgeks kasumiks, mis oleks saavutatav dumpinguhinnaga impordist tingitud hinnasurve puudumisel. On selge, et selline kasumitase olid tingitud asjaomastest riikidest pärit korrosioonikindla terase oluliselt kasvanud impordimahust. Nagu eespool selgitatud, on korrosioonikindel teras hinnakonkurentsi suhtes tundlik kaup. Seega võis dumpinguhinnaga import avaldada liidu tootmisharu müügihindadele märkimisväärset langussurvet.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (227) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(227)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (228) | Nagu on märgitud põhjenduses 6, kasutati liidu tootmisharule Venemaalt ja Türgist pärit teatava korrosioonikindla terase impordi poolt põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(228)

Nagu on märgitud põhjenduses 6, kasutati liidu tootmisharule Venemaalt ja Türgist pärit teatava korrosioonikindla terase impordi poolt põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (229) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete põhjal, mis saadi Euroferi esitatud vastustest küsimustikule, ja võrdles neid vajaduse korral valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mille neli valimisse kaasatud liidu tootjat esitasid oma vastustes küsimustikule. Mõlemat andmekogumit kontrolliti nõuetekohaselt (37) ja need leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(229)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete põhjal, mis saadi Euroferi esitatud vastustest küsimustikule, ja võrdles neid vajaduse korral valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mille neli valimisse kaasatud liidu tootjat esitasid oma vastustes küsimustikule. Mõlemat andmekogumit kontrolliti nõuetekohaselt (37) ja need leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

37

| (230) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(230)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (231) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(231)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (232) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 10 915 729 | 10 870 843 | 10 757 441 | 9 797 517 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 99 | 90 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 12 110 762 | 12 107 279 | 13 240 172 | 13 340 130 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 109 | 110 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 90 | 90 | 81 | 73 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 100 | 90 | 81 |
| Allikas: Eurofer ja valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(232)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

10 915 729

10 870 843

10 757 441

9 797 517

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

99

99

90

90

Tootmisvõimsus (tonnides)

12 110 762

12 107 279

13 240 172

13 340 130

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

109

109

110

110

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

90

90

81

73

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

100

100

90

90

81

81

Allikas: Eurofer ja valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

| (233) | Liidu tootmisharu tootmismaht oli aastatel 2017–2019 üsna stabiilne, kuid vähenes vaatlusaluse perioodi lõpus 10 %, seda osaliselt Türgi ja Venemaa impordi avaldatud surve tõttu, mis suurenesid uurimisperioodil võrreldes 2019. aastaga peaaegu 330 000 tonni võrra (tabel 2). |
| --- | --- |

(233)

Liidu tootmisharu tootmismaht oli aastatel 2017–2019 üsna stabiilne, kuid vähenes vaatlusaluse perioodi lõpus 10 %, seda osaliselt Türgi ja Venemaa impordi avaldatud surve tõttu, mis suurenesid uurimisperioodil võrreldes 2019. aastaga peaaegu 330 000 tonni võrra (tabel 2).

| (234) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist arvutas Venemaa valitsus tabelites 5a, 5b, 9 ja 12 esitatud andmete põhjal liidu tootmisharu tootmismahu uuesti ning asjaomaste arvude kokkuarvestamisel järeldas, et komisjon oli liidu tootmisharu tootmismahud valesti arvutanud. Kuid asjaomaste tabelite allikas ei ole sama. Tabelis 9 esitatud mahud pärinevad liidu tootmisharu valimist, samas kui ülejäänud kolme tabeli andmed pärinevad liidu tootmisharult tervikuna. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(234)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist arvutas Venemaa valitsus tabelites 5a, 5b, 9 ja 12 esitatud andmete põhjal liidu tootmisharu tootmismahu uuesti ning asjaomaste arvude kokkuarvestamisel järeldas, et komisjon oli liidu tootmisharu tootmismahud valesti arvutanud. Kuid asjaomaste tabelite allikas ei ole sama. Tabelis 9 esitatud mahud pärinevad liidu tootmisharu valimist, samas kui ülejäänud kolme tabeli andmed pärinevad liidu tootmisharult tervikuna. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (235) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra. Ent see suurenemine on teoreetiline. Liidu tootjad kasutavad oma kuumtsinkimisliine korrosioonikindla terase tootmiseks, kuid ka teiste toodete tootmiseks, mida käesolev uurimine ei hõlma. Korrosioonikindla terase tootmiseks kasutatavate asjaomaste tootmisliinide osakaal muutus vaatlusalusel perioodil teatud tootjate puhul. Tootmise vähenemine koos tootmisvõimsuse suurenemisega tõi kaasa tootmisvõimsuse rakendamise määra kukkumise. |
| --- | --- |

(235)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra. Ent see suurenemine on teoreetiline. Liidu tootjad kasutavad oma kuumtsinkimisliine korrosioonikindla terase tootmiseks, kuid ka teiste toodete tootmiseks, mida käesolev uurimine ei hõlma. Korrosioonikindla terase tootmiseks kasutatavate asjaomaste tootmisliinide osakaal muutus vaatlusalusel perioodil teatud tootjate puhul. Tootmise vähenemine koos tootmisvõimsuse suurenemisega tõi kaasa tootmisvõimsuse rakendamise määra kukkumise.

| (236) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et tootmisvõimsuse kasv ja selle mõju tootmisvõimsuse rakendusastmele, eelkõige 2019. aastal, oli tingitud ebaõigetest investeerimisotsustest. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 235, oli asjaomane kasv üksnes teoreetiline. Seda fakti võttis komisjon oma analüüsis arvesse, omistades asjaomasele negatiivsele tegurile liidu tootmisharu kahjustavas olukorras piiratud tähtsuse. |
| --- | --- |

(236)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et tootmisvõimsuse kasv ja selle mõju tootmisvõimsuse rakendusastmele, eelkõige 2019. aastal, oli tingitud ebaõigetest investeerimisotsustest. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 235, oli asjaomane kasv üksnes teoreetiline. Seda fakti võttis komisjon oma analüüsis arvesse, omistades asjaomasele negatiivsele tegurile liidu tootmisharu kahjustavas olukorras piiratud tähtsuse.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (237) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5 a


  Müügimaht ja turuosa vabaturul | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük vabaturul | 6 656 755 | 6 573 138 | 6 780 245 | 6 586 657 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 99 | 102 | 99 |
| Vabaturumüügi turuosa (%) | 74,0 | 78,3 | 75,8 | 77,3 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 106 | 102 | 104 |
| Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(237)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5 a

Tabel 5 a

Müügimaht ja turuosa vabaturul

Müügimaht ja turuosa vabaturul

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Müük vabaturul

6 656 755

6 573 138

6 780 245

6 586 657

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

99

99

102

102

99

99

Vabaturumüügi turuosa (%)

74,0

78,3

75,8

77,3

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

106

106

102

102

104

104

Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (238) | Liidu tootmisharu müügimaht vabaturul oli vaatlusalusel perioodil võrdlemisi stabiilne. Müügimahtude osas suutis liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi lõpus korvata asjaomastest riikidest pärit impordi järsu suurenemise, laiendades Hiina suhtes kehtivaid meetmeid meetmetest möödahiilivale impordile, (38) mis võimaldas liidu tootmisharul taastada osa müügimahust, mis oli eelnevalt kaotatud Hiina meetmetest möödahiilivale tegevusele. Koos tarbimise vähenemisega suurendas see vaatlusalusel perioodil isegi turuosa. |
| --- | --- |

(238)

Liidu tootmisharu müügimaht vabaturul oli vaatlusalusel perioodil võrdlemisi stabiilne. Müügimahtude osas suutis liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi lõpus korvata asjaomastest riikidest pärit impordi järsu suurenemise, laiendades Hiina suhtes kehtivaid meetmeid meetmetest möödahiilivale impordile, (38) mis võimaldas liidu tootmisharul taastada osa müügimahust, mis oli eelnevalt kaotatud Hiina meetmetest möödahiilivale tegevusele. Koos tarbimise vähenemisega suurendas see vaatlusalusel perioodil isegi turuosa.

38

| (239) | Pärast avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et eespool osutatud arvud näitavad, et liidu tootmisharu ei kandnud kaotatud müügimahu või turuosa tõttu olulist kahju. |
| --- | --- |

(239)

Pärast avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et eespool osutatud arvud näitavad, et liidu tootmisharu ei kandnud kaotatud müügimahu või turuosa tõttu olulist kahju.

| (240) | Kuigi liidu tootmisharu müügimahud kui niisugused vähenesid ainult veidi ning turuosa kasvas tarbimise vähenemist arvestades, ei olnud komisjon sellega nõus, sest Venemaalt ja Türgist pärit madala hinnaga impordi jõuline kasv avaldas hinnasurvet, langetades hindu ning takistades liidu tootmisharul Hiinast pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest täielikku kasu saamast.

  Tabel 5 b


  Tootmisharusisene maht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisharusisene turg | 2 504 391 | 2 667 375 | 2 358 802 | 2 167 741 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 107 | 94 | 87 |
| Tootmisharusisese turu osakaal liidu kogutoodangust (%) | 22,9 | 24,5 | 21,9 | 22,1 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 107 | 96 | 96 |
| Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(240)

Kuigi liidu tootmisharu müügimahud kui niisugused vähenesid ainult veidi ning turuosa kasvas tarbimise vähenemist arvestades, ei olnud komisjon sellega nõus, sest Venemaalt ja Türgist pärit madala hinnaga impordi jõuline kasv avaldas hinnasurvet, langetades hindu ning takistades liidu tootmisharul Hiinast pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest täielikku kasu saamast.

Tabel 5 b

Tabel 5 b

Tootmisharusisene maht ja turuosa

Tootmisharusisene maht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmisharusisene turg

2 504 391

2 667 375

2 358 802

2 167 741

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

107

107

94

94

87

87

Tootmisharusisese turu osakaal liidu kogutoodangust (%)

22,9

24,5

21,9

22,1

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

107

107

96

96

96

96

Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (241) | Liidu tootmisharu tootmisharusisene turg (korrosioonikindel teras, mida liidu tootmisharu hoidis kasutamiseks tootmisahela järgmises etapis, eelkõige orgaanilise kattega terase tootmiseks) liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %. Languse põhjuseks on nõudluse vähenemine orgaanilise kattega terase järgmise etapi toodete järele vaatlusaluse perioodi teises osas, seda vaatamata kodumasinate sektori taastumisele 2020. aasta viimases veerandis (39). Tootmisharusisese turu osakaal liidu kogutoodangust vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 0,8 % protsendipunkti. |
| --- | --- |

(241)

Liidu tootmisharu tootmisharusisene turg (korrosioonikindel teras, mida liidu tootmisharu hoidis kasutamiseks tootmisahela järgmises etapis, eelkõige orgaanilise kattega terase tootmiseks) liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %. Languse põhjuseks on nõudluse vähenemine orgaanilise kattega terase järgmise etapi toodete järele vaatlusaluse perioodi teises osas, seda vaatamata kodumasinate sektori taastumisele 2020. aasta viimases veerandis (39). Tootmisharusisese turu osakaal liidu kogutoodangust vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 0,8 % protsendipunkti.

39

4.5.2.3.   Kasv

| (242) | Eespool esitatud tootmismahud ja märksa väiksemad müügiga seotud näitajad vabaturul näitavad alates 2017. aastast langustrendi. Nagu on juba viidatud põhjenduses 238, oli liidu tootmisharu turuosa suurenemine põhjustatud teatud Hiina impordi registreerimisest pärast asjaomaseid tooteid puudutava meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist, (40) mis lõpetas Hiinast pärit märkimisväärse impordi ja võimaldas liidu tootmisharul korvata selle osa müügist, mis kaotati Venemaalt ja Türgist pärit impordile. |
| --- | --- |

(242)

Eespool esitatud tootmismahud ja märksa väiksemad müügiga seotud näitajad vabaturul näitavad alates 2017. aastast langustrendi. Nagu on juba viidatud põhjenduses 238, oli liidu tootmisharu turuosa suurenemine põhjustatud teatud Hiina impordi registreerimisest pärast asjaomaseid tooteid puudutava meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise algatamist, (40) mis lõpetas Hiinast pärit märkimisväärse impordi ja võimaldas liidu tootmisharul korvata selle osa müügist, mis kaotati Venemaalt ja Türgist pärit impordile.

40

4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (243) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 8 389 | 8 731 | 9 751 | 9 238 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 104 | 116 | 110 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 1 301 | 1 245 | 1 103 | 1 061 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 96 | 85 | 82 |
| Allikas: Eurofer ja valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(243)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Töötajate arv

8 389

8 731

9 751

9 238

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

104

104

116

116

110

110

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

1 301

1 245

1 103

1 061

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

96

96

85

85

82

82

Allikas: Eurofer ja valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (244) | Liidu tootmisharu korrosioonikindla terase tootmisega seotud tööhõive tase kõikus vaatlusalusel perioodil ja tõusis 10 %. Kuid mõned kõikumised on teoreetilised, sest need on tingitud metoodikast, mida kasutati ressursside jaotamiseks lähtuvalt korrosioonikindlast terasest laiemast tooteperekonnast (nimelt kõik kuumtsingitud tooted). |
| --- | --- |

(244)

Liidu tootmisharu korrosioonikindla terase tootmisega seotud tööhõive tase kõikus vaatlusalusel perioodil ja tõusis 10 %. Kuid mõned kõikumised on teoreetilised, sest need on tingitud metoodikast, mida kasutati ressursside jaotamiseks lähtuvalt korrosioonikindlast terasest laiemast tooteperekonnast (nimelt kõik kuumtsingitud tooted).

| (245) | Liidu tootmisharu tootlikkus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 18 %. Seda langust selgitab tootmismahtude vähenemine ja meetod, mida kasutati korrosioonikindla terasega seotud tegevustes osalevate töötajate arvu kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(245)

Liidu tootmisharu tootlikkus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 18 %. Seda langust selgitab tootmismahtude vähenemine ja meetod, mida kasutati korrosioonikindla terasega seotud tegevustes osalevate töötajate arvu kindlaksmääramiseks.

4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (246) | Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest suuremad ja enamik neist märkimisväärselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(246)

Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest suuremad ja enamik neist märkimisväärselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu.

| (247) | Korrosioonikindla terase suhtes on juba varem dumpinguvastane uurimine korraldatud. Komisjon tegi kindlaks, et ajavahemikul 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 mõjutas liidu tootmisharu olukorda märkimisväärselt Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit korrosioonikindla terase dumpinguhinnaga import. Ajutised dumpinguvastased meetmed HRVst pärit impordile kehtestati 2017. aasta augustis (41) ja lõplikud meetmed kinnitati 2018. aasta veebruaris (42). |
| --- | --- |

(247)

Korrosioonikindla terase suhtes on juba varem dumpinguvastane uurimine korraldatud. Komisjon tegi kindlaks, et ajavahemikul 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 mõjutas liidu tootmisharu olukorda märkimisväärselt Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit korrosioonikindla terase dumpinguhinnaga import. Ajutised dumpinguvastased meetmed HRVst pärit impordile kehtestati 2017. aasta augustis (41) ja lõplikud meetmed kinnitati 2018. aasta veebruaris (42).

41

42

| (248) | 2020. aasta augustis laiendati HRVst pärit impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimisega meetmeid teatava väheste muudatustega korrosioonikindla terase suhtes (43). |
| --- | --- |

(248)

2020. aasta augustis laiendati HRVst pärit impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimisega meetmeid teatava väheste muudatustega korrosioonikindla terase suhtes (43).

43

| (249) | Liidu tootmisharu oli seega käesoleva uurimise algatamise ajal varasemast dumpingust taastumas. |
| --- | --- |

(249)

Liidu tootmisharu oli seega käesoleva uurimise algatamise ajal varasemast dumpingust taastumas.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (250) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind vabaturul (eurot tonni kohta) | 662 | 674 | 616 | 584 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 102 | 93 | 88 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 622 | 664 | 638 | 578 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 107 | 103 | 93 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(250)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind vabaturul (eurot tonni kohta)

662

674

616

584

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

102

102

93

93

88

88

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

622

664

638

578

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

107

107

103

103

93

93

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

| (251) | Pärast Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2017. aastal said liidu tootjad alates 2017. aastast kuni 2018. aastani tõsta oma müügihindu liidus 2 %. Kuid seejärel vähenes ühiku müügihind 2018. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vabaturul 14 %, mis teeb vaatlusalusel perioodil üldiseks vähenemiseks 12 %. |
| --- | --- |

(251)

Pärast Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2017. aastal said liidu tootjad alates 2017. aastast kuni 2018. aastani tõsta oma müügihindu liidus 2 %. Kuid seejärel vähenes ühiku müügihind 2018. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vabaturul 14 %, mis teeb vaatlusalusel perioodil üldiseks vähenemiseks 12 %.

| (252) | Keskmine ühiku tootmiskulu suurenes aastatel 2017–2018 7 %, kuid vähenes pärast 2018. aastat, mis teeb vaatlusalusel perioodil üldiseks vähenemiseks 7 %. Mõne peamise tooraine hinnad langesid märkimisväärselt vaatlusaluse perioodi teises pooles. |
| --- | --- |

(252)

Keskmine ühiku tootmiskulu suurenes aastatel 2017–2018 7 %, kuid vähenes pärast 2018. aastat, mis teeb vaatlusalusel perioodil üldiseks vähenemiseks 7 %. Mõne peamise tooraine hinnad langesid märkimisväärselt vaatlusaluse perioodi teises pooles.

| (253) | CIB ja mitu eksportivat tootjat juhtisid oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta tähelepanu asjaolule, et alates 2019. aastast kuni uurimisperioodini oli tootmiskulude langus tuntavam kui liidu tootmisharu müügihindade jätkuv langus. Kuid komisjon leidis, et liidu tootmisharu langetas vaatlusalusel perioodil oma hindu 12 %, seega tootmiskulude vähenemisest (samal perioodil –7 %) suuremal määral. Liidu tootmisharu madalad hinnad, sealhulgas ka uurimisperioodil, mõjutasid oluliselt liidu tootmisharu finantstulemusi, nagu on näidatud allpool tabelis 10. |
| --- | --- |

(253)

CIB ja mitu eksportivat tootjat juhtisid oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta tähelepanu asjaolule, et alates 2019. aastast kuni uurimisperioodini oli tootmiskulude langus tuntavam kui liidu tootmisharu müügihindade jätkuv langus. Kuid komisjon leidis, et liidu tootmisharu langetas vaatlusalusel perioodil oma hindu 12 %, seega tootmiskulude vähenemisest (samal perioodil –7 %) suuremal määral. Liidu tootmisharu madalad hinnad, sealhulgas ka uurimisperioodil, mõjutasid oluliselt liidu tootmisharu finantstulemusi, nagu on näidatud allpool tabelis 10.

4.5.3.2.   Tööjõukulud

| (254) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 32 916 | 33 372 | 33 007 | 31 075 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 100 | 94 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(254)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

32 916

33 372

33 007

31 075

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

101

101

100

100

94

94

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

| (255) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud ühe töötaja kohta vähenesid vaatlusaluse perioodi lõpus 6 %. |
| --- | --- |

(255)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud ühe töötaja kohta vähenesid vaatlusaluse perioodi lõpus 6 %.

4.5.3.3.   Varud

| (256) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Varud | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 170 054 | 166 651 | 173 225 | 107 317 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 98 | 102 | 63 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 5,9 | 5,3 | 6,0 | 3,9 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 90 | 101 | 65 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(256)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

170 054

166 651

173 225

107 317

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

98

98

102

102

63

63

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

5,9

5,3

6,0

3,9

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

90

90

101

101

65

65

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (257) | Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil 37 %. Liidu tootjad hoiavad tavaliselt ise väikseid laovarusid. Seetõttu ei loeta laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitab ka analüüs lõppvarude muutumise kohta protsendina toodangust. Nagu eespool näha võib, püsis see näitaja aastatel 2017–2019 suhteliselt muutumatuna, kuigi seejärel langes. Mõned tootjad tootsid uurimisperioodil ajutiselt vähem ja vähendasid varusid, et tulla toime oma finantsraskustega 2019. ja 2020. aastal (vt tabel 9). |
| --- | --- |

(257)

Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil 37 %. Liidu tootjad hoiavad tavaliselt ise väikseid laovarusid. Seetõttu ei loeta laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitab ka analüüs lõppvarude muutumise kohta protsendina toodangust. Nagu eespool näha võib, püsis see näitaja aastatel 2017–2019 suhteliselt muutumatuna, kuigi seejärel langes. Mõned tootjad tootsid uurimisperioodil ajutiselt vähem ja vähendasid varusid, et tulla toime oma finantsraskustega 2019. ja 2020. aastal (vt tabel 9).

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (258) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 6,2 | 2,1 | –2,6 | 0,4 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 34 | –42 | 6 |
| Rahavoog (eurot) | 120 781 208 | 101 695 104 | 16 255 709 | 104 970 075 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 84 | 13 | 87 |
| Investeeringud (eurodes) | 16 168 844 | 22 074 194 | 27 064 986 | 39 876 721 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 137 | 167 | 247 |
| Investeeringutasuvus (%) | 4,1 | 2,0 | –1,1 | 0,6 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 49 | –27 | 16 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(258)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

6,2

2,1

–2,6

0,4

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

34

34

–42

–42

6

6

Rahavoog (eurot)

120 781 208

101 695 104

16 255 709

104 970 075

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

84

84

13

13

87

87

Investeeringud (eurodes)

16 168 844

22 074 194

27 064 986

39 876 721

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

137

137

167

167

247

247

Investeeringutasuvus (%)

4,1

2,0

–1,1

0,6

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

49

49

–27

–27

16

16

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

| (259) | Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Üldine kasumlikkus vähenes 6,2 %-lt 2017. aastal 0,4 %-le uurimisperioodil. See langus ühtib asjaomastest riikidest pärit impordi märkimisväärse suurenemisega (vt tabel 2) ning seda liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega (vt tabelid 3 ja 7). |
| --- | --- |

(259)

Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Üldine kasumlikkus vähenes 6,2 %-lt 2017. aastal 0,4 %-le uurimisperioodil. See langus ühtib asjaomastest riikidest pärit impordi märkimisväärse suurenemisega (vt tabel 2) ning seda liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega (vt tabelid 3 ja 7).

| (260) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist tõid CIB ja mitu eksportivat tootjat esile liidu tootmisharu kasumlikkuse positiivse arengu 2019. aasta ja uurimisperioodi (2020) vahel ning kasvutrendi 2020. aastal (44). Lisaks rõhutasid asjaomased isikud, et uurimisperioodile iseloomulikku kasumlikkust ei saanud pidada tüüpiliseks tulenevalt COVID-19 meetmete mõjust tootmismahule 2020. aasta alguses ja autotööstuses kasutatava korrosioonikindla terase turu langusest 2020. aastal, sest asjaomane teras ei kuulu käesoleva uurimisega hõlmatud toote määratluse alla, kuigi seda toodetakse samadel seadmetel. |
| --- | --- |

(260)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist tõid CIB ja mitu eksportivat tootjat esile liidu tootmisharu kasumlikkuse positiivse arengu 2019. aasta ja uurimisperioodi (2020) vahel ning kasvutrendi 2020. aastal (44). Lisaks rõhutasid asjaomased isikud, et uurimisperioodile iseloomulikku kasumlikkust ei saanud pidada tüüpiliseks tulenevalt COVID-19 meetmete mõjust tootmismahule 2020. aasta alguses ja autotööstuses kasutatava korrosioonikindla terase turu langusest 2020. aastal, sest asjaomane teras ei kuulu käesoleva uurimisega hõlmatud toote määratluse alla, kuigi seda toodetakse samadel seadmetel.

44

| (261) | Komisjon märkis, et nagu on mainitud põhjenduses 24, oli vaatlusaluse perioodi valik asjakohane, arvestades kaebuse esitamise kuupäeva ja kehtivaid eeskirju ning et komisjoni analüüs ei ole tehtud vaatlusaasta ja uurimisperioodi võrdluse alusel, vaid kogu asjaomase perioodi suundumustest lähtudes. 12-kuulise perioodi vältel esinevad kõikumised ei ole ebatavalised. Mõju, mida avaldasid COVID-19 pandeemia ja nõudluse muutused autotööstuses, võeti täielikult arvesse käesoleva määruse punktides 5.2.7 ja 5.2.4 kirjeldatud põhjusliku seose analüüsis. |
| --- | --- |

(261)

Komisjon märkis, et nagu on mainitud põhjenduses 24, oli vaatlusaluse perioodi valik asjakohane, arvestades kaebuse esitamise kuupäeva ja kehtivaid eeskirju ning et komisjoni analüüs ei ole tehtud vaatlusaasta ja uurimisperioodi võrdluse alusel, vaid kogu asjaomase perioodi suundumustest lähtudes. 12-kuulise perioodi vältel esinevad kõikumised ei ole ebatavalised. Mõju, mida avaldasid COVID-19 pandeemia ja nõudluse muutused autotööstuses, võeti täielikult arvesse käesoleva määruse punktides 5.2.7 ja 5.2.4 kirjeldatud põhjusliku seose analüüsis.

| (262) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog muutus suuresti vastavalt kasumlikkuse ja investeeringutasuvuse suundumustele. Netorahavoog püsis 2017. ja 2018. aastal üsna stabiilne, vähenes 2019. aastal pärast liidu tootjate kantud kahju samal aastal ja seejärel saavutas uuesti vaatlusaluse perioodi algusele sarnase taseme. |
| --- | --- |

(262)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog muutus suuresti vastavalt kasumlikkuse ja investeeringutasuvuse suundumustele. Netorahavoog püsis 2017. ja 2018. aastal üsna stabiilne, vähenes 2019. aastal pärast liidu tootjate kantud kahju samal aastal ja seejärel saavutas uuesti vaatlusaluse perioodi algusele sarnase taseme.

| (263) | Investeeringud on vara bilansiline netoväärtus. Netoinvesteeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil pidevalt ja rohkem kui kahekordistusid vaatlusalusel perioodil. Üldiselt tehti investeeringuid üksnes olemasoleva tootmisvõimsuse säilitamiseks, kvaliteedi tõstmiseks ja vajalike tootmisvahendite nõuetekohaseks asendamiseks. Mõned investeeringud olid seotud tervishoiu, ohutuse ja keskkonnaküsimustega. Vaatlusaluse perioodi teises pooles tehtud märkimisväärsed investeeringud on seotud ühe valimisse kaasatud liidu tootja ja tema korrosioonikindla terase tootmisprotsessi järgmise etapiga. |
| --- | --- |

(263)

Investeeringud on vara bilansiline netoväärtus. Netoinvesteeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil pidevalt ja rohkem kui kahekordistusid vaatlusalusel perioodil. Üldiselt tehti investeeringuid üksnes olemasoleva tootmisvõimsuse säilitamiseks, kvaliteedi tõstmiseks ja vajalike tootmisvahendite nõuetekohaseks asendamiseks. Mõned investeeringud olid seotud tervishoiu, ohutuse ja keskkonnaküsimustega. Vaatlusaluse perioodi teises pooles tehtud märkimisväärsed investeeringud on seotud ühe valimisse kaasatud liidu tootja ja tema korrosioonikindla terase tootmisprotsessi järgmise etapiga.

| (264) | CIB ja mitu eksportivat tootjat väitsid pärast lõplike järelduste avalikustamist, et investeeringute kasv näitab seda, et liidu tootmisharu ei ole kandnud kahju. See väide lükati tagasi. Investeeringud, isegi kui need vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid, jäid üldiselt madalale tasemele ning nagu mainitud, piirdusid need üldiselt vajalike kulutustega tegevuse käimashoidmiseks. Seepärast ei arvanud komisjon, et investeeringutega seotud positiivne areng vähendab teistes valdkondades tuvastatud kahju. |
| --- | --- |

(264)

CIB ja mitu eksportivat tootjat väitsid pärast lõplike järelduste avalikustamist, et investeeringute kasv näitab seda, et liidu tootmisharu ei ole kandnud kahju. See väide lükati tagasi. Investeeringud, isegi kui need vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid, jäid üldiselt madalale tasemele ning nagu mainitud, piirdusid need üldiselt vajalike kulutustega tegevuse käimashoidmiseks. Seepärast ei arvanud komisjon, et investeeringutega seotud positiivne areng vähendab teistes valdkondades tuvastatud kahju.

| (265) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest, mis väljendab varade amortisatsiooni. See vähenes pidevalt ja muutus 2019. aastal negatiivseks, kui valimisse kaasatud liidu tootjad kandsid üleilmset kahju. Investeeringutasuvus muutus uurimisperioodil kergelt positiivseks, kuid oli palju väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses. |
| --- | --- |

(265)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest, mis väljendab varade amortisatsiooni. See vähenes pidevalt ja muutus 2019. aastal negatiivseks, kui valimisse kaasatud liidu tootjad kandsid üleilmset kahju. Investeeringutasuvus muutus uurimisperioodil kergelt positiivseks, kuid oli palju väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses.

| (266) | Liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi kesised majandustulemused vähendasid kapitali kaasamise võimet. Liidu tootmisharu on kapitalimahukas ja vajab märkimisväärseid investeeringuid. Vaatlusaluse perioodi investeeringutasuvus oli selliste märkimisväärsete investeeringute katmiseks liiga vähene. |
| --- | --- |

(266)

Liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi kesised majandustulemused vähendasid kapitali kaasamise võimet. Liidu tootmisharu on kapitalimahukas ja vajab märkimisväärseid investeeringuid. Vaatlusaluse perioodi investeeringutasuvus oli selliste märkimisväärsete investeeringute katmiseks liiga vähene.

4.5.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (267) | Mikro- ja makronäitajate areng vaatlusalusel perioodil näitas, et liidu tootmisharu finantsolukord halvenes. |
| --- | --- |

(267)

Mikro- ja makronäitajate areng vaatlusalusel perioodil näitas, et liidu tootmisharu finantsolukord halvenes.

| (268) | Tootmisvõimsuse kasv (+ 10 %) on teoreetiline ja tuleneb sellest, et liidu tootmisharu jaotas rohkem võimsust korrosioonikindla terase tootmisele, sest vähenes nõudlus korrosioonikindla terasega samadel liinidel toodetavate toodete järele. Sama juhtus ka tööhõivega (+ 10 %). Enamiku investeeringutest (+ 147 %) annavad jaotatud investeeringud, mis tehti korrosioonikindla terase tootmisprotsessi järgmises etapis. Liidu tootmisharu turuosa suurenemine (+ 3,2 %) vaatlusalusel perioodil on tingitud Hiina suhtes algatatud meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevast uurimisest ja selle tulemustest, millele on viidatud põhjenduses 202. |
| --- | --- |

(268)

Tootmisvõimsuse kasv (+ 10 %) on teoreetiline ja tuleneb sellest, et liidu tootmisharu jaotas rohkem võimsust korrosioonikindla terase tootmisele, sest vähenes nõudlus korrosioonikindla terasega samadel liinidel toodetavate toodete järele. Sama juhtus ka tööhõivega (+ 10 %). Enamiku investeeringutest (+ 147 %) annavad jaotatud investeeringud, mis tehti korrosioonikindla terase tootmisprotsessi järgmises etapis. Liidu tootmisharu turuosa suurenemine (+ 3,2 %) vaatlusalusel perioodil on tingitud Hiina suhtes algatatud meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevast uurimisest ja selle tulemustest, millele on viidatud põhjenduses 202.

| (269) | Liidu tootmisharu püüdis hoida oma korrosioonikindla terase tootmismahte liidu sõltumatutele klientidele (–1 %) olukorras, mil tarbimine vabaturul vähenes (–6 %). Kuid liidu tootmisharu sai seda teha ja vastata asjaomastest riikidest pärit suureneva dumpinguhinnaga impordi hinnasurvele üksnes oma müügihindade alandamisega. Liidu tootmisharu langetas vaatlusalusel perioodil oma hindu tootmiskulude vähenemisest suuremal määral. |
| --- | --- |

(269)

Liidu tootmisharu püüdis hoida oma korrosioonikindla terase tootmismahte liidu sõltumatutele klientidele (–1 %) olukorras, mil tarbimine vabaturul vähenes (–6 %). Kuid liidu tootmisharu sai seda teha ja vastata asjaomastest riikidest pärit suureneva dumpinguhinnaga impordi hinnasurvele üksnes oma müügihindade alandamisega. Liidu tootmisharu langetas vaatlusalusel perioodil oma hindu tootmiskulude vähenemisest suuremal määral.

| (270) | Niisugused madalad hinnad mõjutasid oluliselt liidu tootmisharu tulemusi, mis muutusid 2017. aasta 6,2 % kasumist 2019. aastal kahjumiks ja pea olematuks kasumiks vaatlusaluse perioodi lõpus. Muud finantsnäitajad, näiteks rahavoog ja investeeringutasuvus, järgisid sama suundumust. |
| --- | --- |

(270)

Niisugused madalad hinnad mõjutasid oluliselt liidu tootmisharu tulemusi, mis muutusid 2017. aasta 6,2 % kasumist 2019. aastal kahjumiks ja pea olematuks kasumiks vaatlusaluse perioodi lõpus. Muud finantsnäitajad, näiteks rahavoog ja investeeringutasuvus, järgisid sama suundumust.

| (271) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(271)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (272) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditulemused, nõudluse muutused, tootmisharusisene tarbimine, enda tekitatud kahju, COVID-19 pandeemia ja kuumvaltsitud rullide hinnad. |
| --- | --- |

(272)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditulemused, nõudluse muutused, tootmisharusisene tarbimine, enda tekitatud kahju, COVID-19 pandeemia ja kuumvaltsitud rullide hinnad.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (273) | Import asjaomastest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui viis korda: 196 643 tonnilt 2017. aastal peaaegu 1 miljoni tonnini uurimisperioodil. Impordi turuosa suurenes 2,2 %-lt 2017. aastal 13,1 %-ni uurimisperioodil. Selle kasvava impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu hindadest madalamad, kusjuures vahe suurenes aja jooksul. Eelkõige 2019. aastal ja uurimisperioodil, mil asjaomastest riikidest pärit import kasvas kõige rohkem, olid liidu tootmisharu hinnad dumpinguhinnaga impordi tõttu allasurutud. Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve tähendas seda, et müügimahtude kao piiramiseks pidi liidu tootmisharu oma müügihindu vähendama rohkem kui selleks, mis oli põhjendatud tootmiskulude tugeva vähenemisega. Selle tulemusena vähenes kasumlikkus 6,2 %-lt 0,4 %-ni ja finantsseisund halvenes. |
| --- | --- |

(273)

Import asjaomastest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui viis korda: 196 643 tonnilt 2017. aastal peaaegu 1 miljoni tonnini uurimisperioodil. Impordi turuosa suurenes 2,2 %-lt 2017. aastal 13,1 %-ni uurimisperioodil. Selle kasvava impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu hindadest madalamad, kusjuures vahe suurenes aja jooksul. Eelkõige 2019. aastal ja uurimisperioodil, mil asjaomastest riikidest pärit import kasvas kõige rohkem, olid liidu tootmisharu hinnad dumpinguhinnaga impordi tõttu allasurutud. Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve tähendas seda, et müügimahtude kao piiramiseks pidi liidu tootmisharu oma müügihindu vähendama rohkem kui selleks, mis oli põhjendatud tootmiskulude tugeva vähenemisega. Selle tulemusena vähenes kasumlikkus 6,2 %-lt 0,4 %-ni ja finantsseisund halvenes.

| (274) | Türgi ühendus CIB vaidlustas asjaomastest riikidest pärit impordi võimaliku negatiivse mõju põhjusel, et asjaomane import ei kehtestanud hindu liidu turul ja järgis üleilmseid turusuundumusi, mis olid tingitud kuumvaltsitud rullide kõikuvatest hindadest. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Koos mahtude järsu, umbes 1 miljoni tonnise kasvuga sellise lühikese aja jooksul, mis moodustas uurimisperioodil 12,9 % turuosa, mõjutasid asjaomastest riikidest pärit impordi väga madalad hinnad tõepoolest negatiivselt hindu, mida liidu tootmisharu võis saada vabaturul. |
| --- | --- |

(274)

Türgi ühendus CIB vaidlustas asjaomastest riikidest pärit impordi võimaliku negatiivse mõju põhjusel, et asjaomane import ei kehtestanud hindu liidu turul ja järgis üleilmseid turusuundumusi, mis olid tingitud kuumvaltsitud rullide kõikuvatest hindadest. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Koos mahtude järsu, umbes 1 miljoni tonnise kasvuga sellise lühikese aja jooksul, mis moodustas uurimisperioodil 12,9 % turuosa, mõjutasid asjaomastest riikidest pärit impordi väga madalad hinnad tõepoolest negatiivselt hindu, mida liidu tootmisharu võis saada vabaturul.

| (275) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid CIB ja mitu eksportivat tootjat seda märkust, juhtides tähelepanu komisjonile esitatud turuteabele, millest nähtub, et vaatlusaluse perioodi hinnasuundumused olid peamistel ülemaailmsetel turgudel ja liidu tootmisharu jaoks liidu turul samasugused. |
| --- | --- |

(275)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid CIB ja mitu eksportivat tootjat seda märkust, juhtides tähelepanu komisjonile esitatud turuteabele, millest nähtub, et vaatlusaluse perioodi hinnasuundumused olid peamistel ülemaailmsetel turgudel ja liidu tootmisharu jaoks liidu turul samasugused.

| (276) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks langesid liidu tootmisharu müügihinnad vaatlusalusel perioodil 12 %, samal ajal kui asjaomastest riikidest pärit hinnad langesid 14 %. Kuna impordihinnad, mis olid juba 2017. aastal tugevalt alla liidu tootmisharu hindade, nagu on mainitud põhjenduses 274, siis mõjutas väga madalate hindadega suuremahuline import asjaomastest riikidest negatiivselt hindu, mida liidu tootmisharu võiks saada vabaturul. Teiseks märkis komisjon, et mõned esitatud andmete hinnasuundumused võivad olla osaliselt võrreldavad, kuid lõplik hinnatase ei olnud, ning et iga asjaomase peamise turu hinnad määratakse seega kindlaks asjaomasele turule iseloomuliku konkreetse dünaamika ja asjaolude põhjal. Asjaolu, et komisjon oli teinud kindlaks, et vaatlusalune toode on tarbekaup, nagu seotud isikud mainisid, ei sea asjaomast järeldust kahtluse alla. |
| --- | --- |

(276)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks langesid liidu tootmisharu müügihinnad vaatlusalusel perioodil 12 %, samal ajal kui asjaomastest riikidest pärit hinnad langesid 14 %. Kuna impordihinnad, mis olid juba 2017. aastal tugevalt alla liidu tootmisharu hindade, nagu on mainitud põhjenduses 274, siis mõjutas väga madalate hindadega suuremahuline import asjaomastest riikidest negatiivselt hindu, mida liidu tootmisharu võiks saada vabaturul. Teiseks märkis komisjon, et mõned esitatud andmete hinnasuundumused võivad olla osaliselt võrreldavad, kuid lõplik hinnatase ei olnud, ning et iga asjaomase peamise turu hinnad määratakse seega kindlaks asjaomasele turule iseloomuliku konkreetse dünaamika ja asjaolude põhjal. Asjaolu, et komisjon oli teinud kindlaks, et vaatlusalune toode on tarbekaup, nagu seotud isikud mainisid, ei sea asjaomast järeldust kahtluse alla.

| (277) | Mitu isikut väitsid, et Venemaalt ja Türgist pärit impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel puudub seos. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Komisjon tunnistas, et vaatlusaluse perioodi esimeses pooles sai liidu tootmisharu ära kasutada suhteliselt häid turutingimusi ja Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. Kuid aastatel 2018–2019, kui Venemaalt ja Türgist pärit aasta-aastalt kasvanud import oli kõrgeimal tasemel, hakkas liidu tootmisharu tootma kahjumit. Kehv finantsseisund jätkus uurimisperioodil pärast asjaomastest riikidest pärit impordi edasist kasvu nii absoluut- kui ka suhtarvudes. Seega oli dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel selge seos. |
| --- | --- |

(277)

Mitu isikut väitsid, et Venemaalt ja Türgist pärit impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel puudub seos. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Komisjon tunnistas, et vaatlusaluse perioodi esimeses pooles sai liidu tootmisharu ära kasutada suhteliselt häid turutingimusi ja Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. Kuid aastatel 2018–2019, kui Venemaalt ja Türgist pärit aasta-aastalt kasvanud import oli kõrgeimal tasemel, hakkas liidu tootmisharu tootma kahjumit. Kehv finantsseisund jätkus uurimisperioodil pärast asjaomastest riikidest pärit impordi edasist kasvu nii absoluut- kui ka suhtarvudes. Seega oli dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel selge seos.

| (278) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkisid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et aastatel 2018–2019, kui aasta-aastalt suurenenud import Venemaalt ja Türgist oli kõige suurem, õnnestus liidu tootmisharul suurendada liidu müügimahte veidi rohkem kui 200 000 tonni. |
| --- | --- |

(278)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkisid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et aastatel 2018–2019, kui aasta-aastalt suurenenud import Venemaalt ja Türgist oli kõige suurem, õnnestus liidu tootmisharul suurendada liidu müügimahte veidi rohkem kui 200 000 tonni.

| (279) | Komisjon leidis, et asjaomane kasv moodustas absoluutväärtuses vähem kui poole asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemisest ning arvestades dumpinguhinnaga impordist tulvil turul valitsevaid hindu, halvenes liidu tootmisharu finantsolukord alates 2018. aastast tugevalt ja muutus 2019. aastal kahjumlikuks. |
| --- | --- |

(279)

Komisjon leidis, et asjaomane kasv moodustas absoluutväärtuses vähem kui poole asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemisest ning arvestades dumpinguhinnaga impordist tulvil turul valitsevaid hindu, halvenes liidu tootmisharu finantsolukord alates 2018. aastast tugevalt ja muutus 2019. aastal kahjumlikuks.

| (280) | Mitu isikut väitis, et Türgi ja Venemaa import ei saavutanud kunagi mahtu, mis võiks olla kahjustav, sest see jäi muu hulgas liidu terase kaitsekvootide jääkkvoodist madalamale tasemele. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Erinevalt kaitsemeetmetest on dumpinguvastased meetmed ette nähtud muu olukorra lahendamiseks. Terase kaitsemeetmed ei takista dumpinguvastaste meetmete kohaldamist kaitsetollimaksuvabadele kvootidele, mis on vastavalt põhjenduses 214 märgitule tõesti piisavalt suured, et võimaldada importi märkimisväärses mahus, enne kui hakatakse kohaldama kaitsemeetmeid. Lisaks ei olnud ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu, nagu on märgitud põhjendustes 213 ja 214. Seega oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import piisavalt oluline, et põhjustada liidu tootjatele olulist kahju. |
| --- | --- |

(280)

Mitu isikut väitis, et Türgi ja Venemaa import ei saavutanud kunagi mahtu, mis võiks olla kahjustav, sest see jäi muu hulgas liidu terase kaitsekvootide jääkkvoodist madalamale tasemele. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Erinevalt kaitsemeetmetest on dumpinguvastased meetmed ette nähtud muu olukorra lahendamiseks. Terase kaitsemeetmed ei takista dumpinguvastaste meetmete kohaldamist kaitsetollimaksuvabadele kvootidele, mis on vastavalt põhjenduses 214 märgitule tõesti piisavalt suured, et võimaldada importi märkimisväärses mahus, enne kui hakatakse kohaldama kaitsemeetmeid. Lisaks ei olnud ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu, nagu on märgitud põhjendustes 213 ja 214. Seega oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import piisavalt oluline, et põhjustada liidu tootjatele olulist kahju.

| (281) | Mõned huvitatud isikud kutsusid komisjoni üles analüüsima 2021. aasta andmeid ja märkisid, et liidu tootjate jõuline taastumine asjaomasel aastal tõendas, et asjaomastest riikidest pärit import ei põhjustanud liidu tootmisharule mingisugust kahju. Komisjon lükkas väite tagasi vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 1, milles sätestatakse, et teavet uurimisperioodile järgnevate perioodide kohta ei võeta üldjuhul arvesse. |
| --- | --- |

(281)

Mõned huvitatud isikud kutsusid komisjoni üles analüüsima 2021. aasta andmeid ja märkisid, et liidu tootjate jõuline taastumine asjaomasel aastal tõendas, et asjaomastest riikidest pärit import ei põhjustanud liidu tootmisharule mingisugust kahju. Komisjon lükkas väite tagasi vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 1, milles sätestatakse, et teavet uurimisperioodile järgnevate perioodide kohta ei võeta üldjuhul arvesse.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (282) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Korea | Maht (tonnides) | 143 873 | 180 993 | 209 248 | 248 890 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 126 | 145 | 173 |
| Turuosa (%) | 1,6 | 2,2 | 2,3 | 2,9 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 135 | 146 | 182 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 703 | 729 | 685 | 626 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 104 | 97 | 89 |
| Taiwan | Maht (tonnides) | 69 919 | 87 803 | 140 334 | 184 158 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 126 | 201 | 263 |
| Turuosa (%) | 0,8 | 1,0 | 1,6 | 2,2 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 134 | 202 | 278 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 624 | 675 | 656 | 624 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 108 | 105 | 100 |
| India | Maht (tonnides) | 232 677 | 126 651 | 194 355 | 169 040 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 54 | 84 | 73 |
| Turuosa (%) | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 58 | 84 | 77 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 683 | 689 | 639 | 573 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 101 | 94 | 84 |
| Tuneesia | Maht (tonnides) | 0 | 29 901 | 82 426 | 85 436 |
| Indeks (2017 = 100) | | 100 | 276 | 2 286 |
| Turuosa (%) | 0 | 0,4 | 0,9 | 1,0 |
| Indeks (2017 = 100) | | 100 | 225 | 250 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | | 648 | 600 | 570 |
| Indeks (2017 = 100) | | 100 | 93 | 88 |
| Ukraina | Maht (tonnides) | 19 501 | 30 165 | 25 434 | 19 140 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 155 | 130 | 98 |
| Turuosa (%) | 0,2 | 0,4 | 0,3 | 0,2 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 166 | 131 | 104 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 635 | 645 | 593 | 538 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 102 | 93 | 85 |
| Hiina | Maht (tonnides) (45) | 1 557 192 | 903 775 | 668 707 | 245 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 58 | 43 | 0 |
| Turuosa (%) | 17,3 | 10,8 | 7,5 | 0,0 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 62 | 43 | 0 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 597 | 478 | 860 | 896 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 80 | 144 | 150 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 113 906 | 120 947 | 77 991 | 132 678 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 106 | 68 | 116 |
| Turuosa (%) | 1,3 | 1,4 | 0,9 | 1,6 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 114 | 69 | 123 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 658 | 691 | 687 | 599 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 105 | 99 | 87 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid | Maht (tonnides) | 2 137 068 | 1 480 235 | 1 398 494 | 839 588 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 69 | 65 | 39 |
| Turuosa (%) | 23,8 | 17,6 | 15,6 | 9,9 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 74 | 66 | 41 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 636 | 695 | 655 | 603 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 109 | 103 | 95 |
| Allikas: Surveillance 2 (kohandatud). |

(282)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lõuna-Korea

Maht (tonnides)

143 873

180 993

209 248

248 890

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

126

126

145

145

173

173

Turuosa (%)

1,6

2,2

2,3

2,9

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

135

135

146

146

182

182

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

703

729

685

626

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

104

104

97

97

89

89

Taiwan

Maht (tonnides)

69 919

87 803

140 334

184 158

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

126

126

201

201

263

263

Turuosa (%)

0,8

1,0

1,6

2,2

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

134

134

202

202

278

278

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

624

675

656

624

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

108

108

105

105

100

100

India

Maht (tonnides)

232 677

126 651

194 355

169 040

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

54

54

84

84

73

73

Turuosa (%)

2,6

1,5

2,2

2,0

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

58

58

84

84

77

77

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

683

689

639

573

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

101

101

94

94

84

84

Tuneesia

Maht (tonnides)

0

29 901

82 426

85 436

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

276

276

2 286

2 286

Turuosa (%)

0

0,4

0,9

1,0

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

225

225

250

250

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

648

600

570

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

93

93

88

88

Ukraina

Maht (tonnides)

19 501

30 165

25 434

19 140

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

155

155

130

130

98

98

Turuosa (%)

0,2

0,4

0,3

0,2

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

166

166

131

131

104

104

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

635

645

593

538

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

102

93

85

Hiina

Maht (tonnides) (45)

45

1 557 192

903 775

668 707

245

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

58

58

43

43

0

0

Turuosa (%)

17,3

10,8

7,5

0,0

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

62

62

43

43

0

0

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

597

478

860

896

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

80

80

144

144

150

150

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

113 906

120 947

77 991

132 678

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

106

106

68

68

116

116

Turuosa (%)

1,3

1,4

0,9

1,6

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

114

114

69

69

123

123

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

658

691

687

599

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

105

105

99

99

87

87

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid

Maht (tonnides)

2 137 068

1 480 235

1 398 494

839 588

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

69

69

65

65

39

39

Turuosa (%)

23,8

17,6

15,6

9,9

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

74

74

66

66

41

41

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

636

695

655

603

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

109

109

103

103

95

95

Allikas: Surveillance 2 (kohandatud).

Allikas:

| (283) | Kõikidest muudest riikidest pärit impordi turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil. Kokkuvõttes toimus vähenemine 23,8 %-lt 2017. aastal 9,9 %-ni uurimisperioodil. Seda suundumust mõjutasid osaliselt kaubanduse kaitsemeetmed, mida kohaldati Hiinast pärit korrosioonikindla terase suhtes. |
| --- | --- |

(283)

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil. Kokkuvõttes toimus vähenemine 23,8 %-lt 2017. aastal 9,9 %-ni uurimisperioodil. Seda suundumust mõjutasid osaliselt kaubanduse kaitsemeetmed, mida kohaldati Hiinast pärit korrosioonikindla terase suhtes.

| (284) | Teistest kolmandatest riikidest pärit import moodustas uurimisperioodil 839 588 tonni (millest 72 % oli pärit Lõuna-Koreast, Taiwanist ja Indiast). Suurem osa kõnealusest impordist saabus liitu hindadega, mis olid kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(284)

Teistest kolmandatest riikidest pärit import moodustas uurimisperioodil 839 588 tonni (millest 72 % oli pärit Lõuna-Koreast, Taiwanist ja Indiast). Suurem osa kõnealusest impordist saabus liitu hindadega, mis olid kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad.

| (285) | Nagu on märgitud põhjendustes 247 ja 248, mõjutas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import vaatlusaluse perioodi selle osa jooksul ikkagi liidu tootmisharu. Mõned huvitatud isikud väitsid, et puuduvad tõendid selle kohta, et meetmetest kõrvalehoidev import Hiinast ei sisenenud 2020. aastal jätkuvalt liidu turule, mille kohta nõuti TARICi andmete avaldamist (46). Arvestades Hiina vastu algatatud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva menetluse ajastust ja registreerimist, mis hakkas kehtima alates uurimise algatamisest, leidis komisjon, et Hiinast pärit import ei põhjustanud käesoleva menetluse uurimisperioodil liidu tootmisharule olulist kahju. Kõige olulisem on, et HRVst pärit korrosioonikindla terase import oli peaaegu olematu uurimisperioodil, kui komisjon leidis, et liidu tootmisharu kandis jätkuvalt olulist kahju. |
| --- | --- |

(285)

Nagu on märgitud põhjendustes 247 ja 248, mõjutas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import vaatlusaluse perioodi selle osa jooksul ikkagi liidu tootmisharu. Mõned huvitatud isikud väitsid, et puuduvad tõendid selle kohta, et meetmetest kõrvalehoidev import Hiinast ei sisenenud 2020. aastal jätkuvalt liidu turule, mille kohta nõuti TARICi andmete avaldamist (46). Arvestades Hiina vastu algatatud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva menetluse ajastust ja registreerimist, mis hakkas kehtima alates uurimise algatamisest, leidis komisjon, et Hiinast pärit import ei põhjustanud käesoleva menetluse uurimisperioodil liidu tootmisharule olulist kahju. Kõige olulisem on, et HRVst pärit korrosioonikindla terase import oli peaaegu olematu uurimisperioodil, kui komisjon leidis, et liidu tootmisharu kandis jätkuvalt olulist kahju.

46

| (286) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkisid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemine 2018. ja 2019. aastal oli põhjustatud sellest, et 2017. aastal saavutatud kasumlikkus oli peamiselt tingitud Hiinast pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust ning et kasumlikkuse taseme langus 2017. aasta tasemelt aastatel 2018–2019 oli põhjustatud Hiinast pärit korrosioonikindla terase meetmetest kõrvalehoidva impordiga, mida ühtlasi väitis Türgi valitsus. |
| --- | --- |

(286)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkisid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemine 2018. ja 2019. aastal oli põhjustatud sellest, et 2017. aastal saavutatud kasumlikkus oli peamiselt tingitud Hiinast pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust ning et kasumlikkuse taseme langus 2017. aasta tasemelt aastatel 2018–2019 oli põhjustatud Hiinast pärit korrosioonikindla terase meetmetest kõrvalehoidva impordiga, mida ühtlasi väitis Türgi valitsus.

| (287) | Esiteks märkis komisjon seoses liidu tootmisharu kasumlikkusega 2017. aastal, et kasumlikkus ületas 2017. aastal minimaalset taotletavat 6 %-list kasumit, mis osutas sellele, et i) pärast Hiina impordist tingitud ebaõiglase konkurentsi perioodi, millega kaasnes liidu tootmisharule oluline kahju, ei mõjutanud Hiina dumpinguhinnaga import liidu turul sellel aastal oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust, mis oli tõenäoliselt tingitud dumpinguvastase uurimise algatamisest Hiinast pärit korrosioonikindla terase suhtes 2016. aasta detsembris; ning ii) asjaomastest riikidest pärit impordi maht ei olnud veel selline, mis oleks oluliselt mõjutanud liidu tootmisharu kasumlikkuse taset. Ebaõiglaste turumoonutuste puudumine ei tähenda samas mingil juhul seda, et kasumlikkus oli liialdatud, nagu seotud isikud paistavad väitvat, seda enam, et kasumlikkuse tase oli tagasihoidlik 6,2 %. Mis puudutab Hiinast pärit meetmetest kõrvalehoidva impordi mõju 2018. ja 2019. aastal, siis komisjon ei olnud seda „lihtsalt eiranud“, nagu CIB ja mitu eksportivat tootjat väitsid, vaid ta tunnistas, et see mõjutas liidu tootmisharu ikka veel. Kuid vastupidiselt asjaomastest riikidest pärit impordi suundumustele vähenes asjaomase impordi maht meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tõttu 2018. ja 2019. aastal olulisel määral, kui see oli juba asjaomastest riikidest pärit impordi tasemest allpool. Hiinast pärit korrosioonikindla terase import oli uurimisperioodil peaaegu olematu. |
| --- | --- |

(287)

Esiteks märkis komisjon seoses liidu tootmisharu kasumlikkusega 2017. aastal, et kasumlikkus ületas 2017. aastal minimaalset taotletavat 6 %-list kasumit, mis osutas sellele, et i) pärast Hiina impordist tingitud ebaõiglase konkurentsi perioodi, millega kaasnes liidu tootmisharule oluline kahju, ei mõjutanud Hiina dumpinguhinnaga import liidu turul sellel aastal oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust, mis oli tõenäoliselt tingitud dumpinguvastase uurimise algatamisest Hiinast pärit korrosioonikindla terase suhtes 2016. aasta detsembris; ning ii) asjaomastest riikidest pärit impordi maht ei olnud veel selline, mis oleks oluliselt mõjutanud liidu tootmisharu kasumlikkuse taset. Ebaõiglaste turumoonutuste puudumine ei tähenda samas mingil juhul seda, et kasumlikkus oli liialdatud, nagu seotud isikud paistavad väitvat, seda enam, et kasumlikkuse tase oli tagasihoidlik 6,2 %. Mis puudutab Hiinast pärit meetmetest kõrvalehoidva impordi mõju 2018. ja 2019. aastal, siis komisjon ei olnud seda „lihtsalt eiranud“, nagu CIB ja mitu eksportivat tootjat väitsid, vaid ta tunnistas, et see mõjutas liidu tootmisharu ikka veel. Kuid vastupidiselt asjaomastest riikidest pärit impordi suundumustele vähenes asjaomase impordi maht meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tõttu 2018. ja 2019. aastal olulisel määral, kui see oli juba asjaomastest riikidest pärit impordi tasemest allpool. Hiinast pärit korrosioonikindla terase import oli uurimisperioodil peaaegu olematu.

| (288) | Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju ei nõrgendanud põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(288)

Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju ei nõrgendanud põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (289) | Liidu tootmisharu ekspordimaht ja -hinnad muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 12


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 708 037 | 657 417 | 812 594 | 748 774 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 93 | 115 | 106 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 608 | 672 | 600 | 589 |
| Indeks (2017 = 100) | 100 | 110 | 99 | 97 |
| Allikas: Eurofer (mahud), valimisse kaasatud liidu tootjad (ühikuhind). |

(289)

Liidu tootmisharu ekspordimaht ja -hinnad muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 12

Tabel 12

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

708 037

657 417

812 594

748 774

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

93

93

115

115

106

106

Keskmine hind (eurot/tonn)

608

672

600

589

Indeks (2017 = 100)

Indeks (2017 = 100)

100

100

110

110

99

99

97

97

Allikas: Eurofer (mahud), valimisse kaasatud liidu tootjad (ühikuhind).

| (290) | Liidu tootmisharu ekspordimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Täiendav eksportmüük (uurimisperioodil umbes 40 000 tonni võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega) toimus piiratult võrreldes liidu turul samal perioodil müümata jäänud kogusega üle 93 000 tonni. Samal perioodil said liidu tootjad kasu küllaltki stabiilsetest ekspordihindadest, v.a 2018. aastal, mil hinnad olid kõrgemad. Liidu tootmisharu ekspordib üldjuhul odavamast korrosioonikindlast terasest tooteid, millel on seetõttu liidus müüdavatest toodetest oluliselt madalam keskmine hind. Liidu tootmisharu eksportmüük sai mahtude ja hindadega seotud negatiivseid suundumusi liidu turul püsikulude ning muude kulude hajutamise teel vaid väga vähesel määral korvata. |
| --- | --- |

(290)

Liidu tootmisharu ekspordimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Täiendav eksportmüük (uurimisperioodil umbes 40 000 tonni võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega) toimus piiratult võrreldes liidu turul samal perioodil müümata jäänud kogusega üle 93 000 tonni. Samal perioodil said liidu tootjad kasu küllaltki stabiilsetest ekspordihindadest, v.a 2018. aastal, mil hinnad olid kõrgemad. Liidu tootmisharu ekspordib üldjuhul odavamast korrosioonikindlast terasest tooteid, millel on seetõttu liidus müüdavatest toodetest oluliselt madalam keskmine hind. Liidu tootmisharu eksportmüük sai mahtude ja hindadega seotud negatiivseid suundumusi liidu turul püsikulude ning muude kulude hajutamise teel vaid väga vähesel määral korvata.

| (291) | Mõni eksportiv tootja leidis, et liidu tootjad võisid kaotada turuosa liidu korrosioonikindla terase turul seetõttu, et liidu tootmisharu keskendus rohkem eksporditurgudele, mis ei olnud mõnele huvitatud isikule kasumlik. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Liidu tootjate eksporditud mahud olid piiratud võrreldes liidu müügi kogumahuga, moodustades umbes 12 % nende müügi kogumahust. Nagu on märgitud põhjenduses 290, oli täiendav eksportmüük absoluutarvudes piiratud, samas kui hinnad olid küllaltki stabiilsed ja vastasid tootevalikule. |
| --- | --- |

(291)

Mõni eksportiv tootja leidis, et liidu tootjad võisid kaotada turuosa liidu korrosioonikindla terase turul seetõttu, et liidu tootmisharu keskendus rohkem eksporditurgudele, mis ei olnud mõnele huvitatud isikule kasumlik. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Liidu tootjate eksporditud mahud olid piiratud võrreldes liidu müügi kogumahuga, moodustades umbes 12 % nende müügi kogumahust. Nagu on märgitud põhjenduses 290, oli täiendav eksportmüük absoluutarvudes piiratud, samas kui hinnad olid küllaltki stabiilsed ja vastasid tootevalikule.

| (292) | Komisjon järeldas, et liidu tootmisharu eksporditegevuse mõju liidu tootjate poolt kantud kahjule oli väike, kui seda üldse oli. |
| --- | --- |

(292)

Komisjon järeldas, et liidu tootmisharu eksporditegevuse mõju liidu tootjate poolt kantud kahjule oli väike, kui seda üldse oli.

5.2.3.   Nõudluse üldised muutused

Nõudluse üldised muutused

| (293) | Nagu on näidatud punktis 4.3, tarbimine vabaturul vaatlusalusel perioodil vähenes. Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et tarbimise muutumine vabaturul võis aidata kaasa liidu tootmisharule tekitatud kahjule. |
| --- | --- |

(293)

Nagu on näidatud punktis 4.3, tarbimine vabaturul vaatlusalusel perioodil vähenes. Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et tarbimise muutumine vabaturul võis aidata kaasa liidu tootmisharule tekitatud kahjule.

| (294) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et tarbimise vähenemine oli liidu tootmisharu tootmise vähenemise peamine põhjus. Kuid komisjon kordas, et tehti kindlaks, et tarbimise vähenemine ei nõrgendanud uurimisperioodil põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa suurenemist ning nende mõju liidu tootmisharu hindadele. Kui tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 467 000 tonni, siis asjaomastest riikidest pärit import kasvas peaaegu kaks korda. |
| --- | --- |

(294)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et tarbimise vähenemine oli liidu tootmisharu tootmise vähenemise peamine põhjus. Kuid komisjon kordas, et tehti kindlaks, et tarbimise vähenemine ei nõrgendanud uurimisperioodil põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa suurenemist ning nende mõju liidu tootmisharu hindadele. Kui tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 467 000 tonni, siis asjaomastest riikidest pärit import kasvas peaaegu kaks korda.

5.2.4.   Nõudluse muutused autotööstuses

Nõudluse muutused autotööstuses

| (295) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu majandustulemused olid halvad probleemide ja väiksema nõudluse tõttu autotööstuses. Väide ei leidnud käesolevas uurimises kinnitust. Uurimine näitas hoopis seda, et liidu tootjad tarnisid korrosioonikindlat terast mitmele tööstussektorile, mis ei kuulu autotööstuse alla. Arvestades asjaolu, et autotööstuses tüüpiliselt kasutatavad kuumtsingitud tooted ei kuulu uurimise kohaldamisalasse, siis kui autotööstuse langus mõjutas osa liidu tootmisharust negatiivselt, oli see tingitud toodetest, mis ei ole samasugused tooted ning seetõttu ei võeta neid käesoleva analüüsi puhul arvesse. See väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(295)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu majandustulemused olid halvad probleemide ja väiksema nõudluse tõttu autotööstuses. Väide ei leidnud käesolevas uurimises kinnitust. Uurimine näitas hoopis seda, et liidu tootjad tarnisid korrosioonikindlat terast mitmele tööstussektorile, mis ei kuulu autotööstuse alla. Arvestades asjaolu, et autotööstuses tüüpiliselt kasutatavad kuumtsingitud tooted ei kuulu uurimise kohaldamisalasse, siis kui autotööstuse langus mõjutas osa liidu tootmisharust negatiivselt, oli see tingitud toodetest, mis ei ole samasugused tooted ning seetõttu ei võeta neid käesoleva analüüsi puhul arvesse. See väide lükati tagasi.

| (296) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkisid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et väiksem nõudlus samadel tootmisliinidel toodetava toote järele asjaomases sektoris oleks suurendanud püsikulusid ja seeläbi negatiivselt mõjutanud liidu tootmisharu kasumlikkust. |
| --- | --- |

(296)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkisid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et väiksem nõudlus samadel tootmisliinidel toodetava toote järele asjaomases sektoris oleks suurendanud püsikulusid ja seeläbi negatiivselt mõjutanud liidu tootmisharu kasumlikkust.

| (297) | Komisjon tunnistas, et teatavad liidu tootjad toodavad korrosioonikindla terase tootmisliinidel ka autotööstuses kasutatavaid tooteid. Kuid ta selgitas, et käesolevas uurimises kasutatud analüüs, sealhulgas kulude analüüs, on koostatud ainult uurimisega hõlmatud tooterühma kohta. Mikronäitajad on kogutud ainult valimisse kaasatud tootjate tasandil. Asjaomaste isikute puhul kinnitatud tootmiskulusid, eelkõige nende püsikulusid, ei ole ümber jaotatud. Asjaomane tootmisvõimsuse ümberjaotamine kehtis ainult väheste valimist välja jäänud tootjate puhul. Seega ei mõjutanud korrosioonikindlast terasest erinevate tooterühmade arengusuundumused mitte ühtegi mikronäitajat ning nagu on mainitud avalikustamisdokumendis ja ka käesolevas määruses, mõjutasid asjaomased suundumused ainult kahte makronäitajat, nimelt tootmisvõimsust (tabel 4) ja tööhõivet (tabel 6). |
| --- | --- |

(297)

Komisjon tunnistas, et teatavad liidu tootjad toodavad korrosioonikindla terase tootmisliinidel ka autotööstuses kasutatavaid tooteid. Kuid ta selgitas, et käesolevas uurimises kasutatud analüüs, sealhulgas kulude analüüs, on koostatud ainult uurimisega hõlmatud tooterühma kohta. Mikronäitajad on kogutud ainult valimisse kaasatud tootjate tasandil. Asjaomaste isikute puhul kinnitatud tootmiskulusid, eelkõige nende püsikulusid, ei ole ümber jaotatud. Asjaomane tootmisvõimsuse ümberjaotamine kehtis ainult väheste valimist välja jäänud tootjate puhul. Seega ei mõjutanud korrosioonikindlast terasest erinevate tooterühmade arengusuundumused mitte ühtegi mikronäitajat ning nagu on mainitud avalikustamisdokumendis ja ka käesolevas määruses, mõjutasid asjaomased suundumused ainult kahte makronäitajat, nimelt tootmisvõimsust (tabel 4) ja tööhõivet (tabel 6).

| (298) | Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(298)

Seepärast lükati see väide tagasi.

5.2.5.   Tootmisharusisene kasutamine

Tootmisharusisene kasutamine

| (299) | Liidu tootjad kasutavad uuritavat toodet orgaanilise kattega terase tootmiseks. |
| --- | --- |

(299)

Liidu tootjad kasutavad uuritavat toodet orgaanilise kattega terase tootmiseks.

| (300) | Nagu on näidatud tabelis 1 eespool, vähenes tootmisharusisene tarbimine vaatlusalusel perioodil 13 %. Langus toimus peamiselt vaatlusaluse perioodi teises pooles ning oli tingitud langusest mõnes terast kasutavas sektoris. Sellegipoolest jäi tootmisharusisene tarbimine suhtarvudes (st liidu tootmise protsendina) üsna stabiilseks. |
| --- | --- |

(300)

Nagu on näidatud tabelis 1 eespool, vähenes tootmisharusisene tarbimine vaatlusalusel perioodil 13 %. Langus toimus peamiselt vaatlusaluse perioodi teises pooles ning oli tingitud langusest mõnes terast kasutavas sektoris. Sellegipoolest jäi tootmisharusisene tarbimine suhtarvudes (st liidu tootmise protsendina) üsna stabiilseks.

| (301) | Komisjon tegi järelduse, et kui tootmisharusisese tarbimise muutumisel liidu tootmisharule tekitatud kahjus üldse mingi roll oli, siis oli see ebaoluline. |
| --- | --- |

(301)

Komisjon tegi järelduse, et kui tootmisharusisese tarbimise muutumisel liidu tootmisharule tekitatud kahjus üldse mingi roll oli, siis oli see ebaoluline.

5.2.6.   Enesele ise tekitatud kahju

Enesele ise tekitatud kahju

| (302) | Mõned huvitatud isikud tõid liidu tootjate kantud kahju põhjusena esile autotööstuses kuumtsingitud toodete tootmiseks tehtud halva ajastusega investeeringud. Nagu on märgitud põhjenduses 295, puudutab väide investeeringuid, mis tehti seoses tootega, mis ei ole käesoleva uurimisega hõlmatud. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(302)

Mõned huvitatud isikud tõid liidu tootjate kantud kahju põhjusena esile autotööstuses kuumtsingitud toodete tootmiseks tehtud halva ajastusega investeeringud. Nagu on märgitud põhjenduses 295, puudutab väide investeeringuid, mis tehti seoses tootega, mis ei ole käesoleva uurimisega hõlmatud. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (303) | Mõned isikud tõid liidu tootjate kantud kahju põhjusena esile halva ajastusega investeeringud, mis tõid kaasa tarbimisest palju suurema tootmisvõimsuse. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Põhjenduses 263 on märgitud, et liidu tootjad ei teinud investeeringuid eesmärgiga suurendada korrosioonikindla terase tootmisvõimsust. Ka põhjenduses 235 on märgitud, et korrosioonikindla terase tootmisvõimsuse suurenemine oli teoreetiline, mistõttu ei peetud seda sellel konkreetsel juhul olulise kahju näitajaks. Seda väidet korrati pärast lõplike järelduste avalikustamist, kuid kuna uusi tõendeid ega põhjendusi ei esitatud, lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(303)

Mõned isikud tõid liidu tootjate kantud kahju põhjusena esile halva ajastusega investeeringud, mis tõid kaasa tarbimisest palju suurema tootmisvõimsuse. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Põhjenduses 263 on märgitud, et liidu tootjad ei teinud investeeringuid eesmärgiga suurendada korrosioonikindla terase tootmisvõimsust. Ka põhjenduses 235 on märgitud, et korrosioonikindla terase tootmisvõimsuse suurenemine oli teoreetiline, mistõttu ei peetud seda sellel konkreetsel juhul olulise kahju näitajaks. Seda väidet korrati pärast lõplike järelduste avalikustamist, kuid kuna uusi tõendeid ega põhjendusi ei esitatud, lükati väide tagasi.

| (304) | Mõned isikud tõid esile liidu tootmisharus enesele ise tekitatud kahju seetõttu, et liidu tootjatega seotud terasetöötlemiskeskused importisid uuritavat toodet. Seda väidet peeti põhjendamatuks ja lükati seega tagasi. Olgu märgitud, et paljudel liidu tootjatel ei ole seotud terasetöötlemiskeskusi, mis täidaksid impordikohustusi. Enamikul valimisse kaasatud liidu tootjatel ei ole niisuguseid seotud terasetöötlemiskeskusi. Tehti kindlaks, et liidu tootjatega seotud terasetöötlemiskeskuste import, kui see üldse toimus, ei nõrgendanud põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel uurimisperioodil, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordimahtude suurenemist, nende mõju liidu tootmisharu hindadele ja käesolevas punktis analüüsitud teiste tegurite mõju. |
| --- | --- |

(304)

Mõned isikud tõid esile liidu tootmisharus enesele ise tekitatud kahju seetõttu, et liidu tootjatega seotud terasetöötlemiskeskused importisid uuritavat toodet. Seda väidet peeti põhjendamatuks ja lükati seega tagasi. Olgu märgitud, et paljudel liidu tootjatel ei ole seotud terasetöötlemiskeskusi, mis täidaksid impordikohustusi. Enamikul valimisse kaasatud liidu tootjatel ei ole niisuguseid seotud terasetöötlemiskeskusi. Tehti kindlaks, et liidu tootjatega seotud terasetöötlemiskeskuste import, kui see üldse toimus, ei nõrgendanud põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel uurimisperioodil, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordimahtude suurenemist, nende mõju liidu tootmisharu hindadele ja käesolevas punktis analüüsitud teiste tegurite mõju.

5.2.7.   COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| (305) | Mõned isikud tõid kahju põhjusena välja COVID-19 pandeemiast ajendatud sulgemised liidus, mis oleks väiksema tootmismahu juures suurendanud liidu terasetootjate püsikulusid. Väide, mida korrati pärast lõplike järelduste avalikustamist, lükati tagasi. COVID-19 pandeemiast ajendatud sulgemised 14 liikmesriigis, kus liidu tootjad asuvad, olid ajaliselt ja ulatuselt erinevad. Tõepoolest leidus ka liidu terasetootjaid, keda sulgemised vaevu mõjutasid ja kes teenindasid pandeemia ajal hädavajalikke ettevõtteid ning kelle üldine toodang 2020. aastal võrreldes 2019. aastaga oluliselt ei erinenud (47). |
| --- | --- |

(305)

Mõned isikud tõid kahju põhjusena välja COVID-19 pandeemiast ajendatud sulgemised liidus, mis oleks väiksema tootmismahu juures suurendanud liidu terasetootjate püsikulusid. Väide, mida korrati pärast lõplike järelduste avalikustamist, lükati tagasi. COVID-19 pandeemiast ajendatud sulgemised 14 liikmesriigis, kus liidu tootjad asuvad, olid ajaliselt ja ulatuselt erinevad. Tõepoolest leidus ka liidu terasetootjaid, keda sulgemised vaevu mõjutasid ja kes teenindasid pandeemia ajal hädavajalikke ettevõtteid ning kelle üldine toodang 2020. aastal võrreldes 2019. aastaga oluliselt ei erinenud (47).

47

| (306) | Asjaomased isikud leidsid, et liidu tootmisharu kaotas turuosa seepärast, et madalamate tootmisvõimsuse rakendusastmete tõttu olid müügimahud väiksemad ning tootmine oli vähenenud COVID-19 pandeemiast tingitud tehaste sulgemise või kasutamata tootmisvõimsuse tõttu. Komisjon ei olnud sellega nõus. Vähenenud tarbimise kontekstis (vt tabel 1) suurenes dumpinguhinnaga impordi turuosa võrreldes liidu tootmisharuga, mille üldine positsioon võimaldas turgu täiendavalt teenindada. |
| --- | --- |

(306)

Asjaomased isikud leidsid, et liidu tootmisharu kaotas turuosa seepärast, et madalamate tootmisvõimsuse rakendusastmete tõttu olid müügimahud väiksemad ning tootmine oli vähenenud COVID-19 pandeemiast tingitud tehaste sulgemise või kasutamata tootmisvõimsuse tõttu. Komisjon ei olnud sellega nõus. Vähenenud tarbimise kontekstis (vt tabel 1) suurenes dumpinguhinnaga impordi turuosa võrreldes liidu tootmisharuga, mille üldine positsioon võimaldas turgu täiendavalt teenindada.

| (307) | Mitu isikut väitis, et Türgi ja Venemaa import täitis liidu turul valitseva puudujäägi, mis oli tingitud COVID-19 pandeemiast tingitud tootmise seiskamisest liidus, mis põhjustas asjaomase toote nappust. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Komisjon märkis, et enamik asjaomastest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa suurenemisest toimus 2018. ja 2019. aastal, st enne COVID-19 pandeemiat. Lisaks oli COVID-19 pandeemiast tingitud tootmisseisakute mõju üldiselt piiratud, nagu on selgitatud põhjenduses 305 ja see oli liidu tootjate puhul erinev. Igal juhul ei saa asjaomaste riikide dumpingu kasutamist COVID-19 pandeemiaga seotud seisakutega õigustada. Neid märkusi korrati pärast lõplike järelduste avalikustamist, kuid kuna uusi tõendeid ega põhjendusi ei esitatud, lükati märkused tagasi. |
| --- | --- |

(307)

Mitu isikut väitis, et Türgi ja Venemaa import täitis liidu turul valitseva puudujäägi, mis oli tingitud COVID-19 pandeemiast tingitud tootmise seiskamisest liidus, mis põhjustas asjaomase toote nappust. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Komisjon märkis, et enamik asjaomastest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa suurenemisest toimus 2018. ja 2019. aastal, st enne COVID-19 pandeemiat. Lisaks oli COVID-19 pandeemiast tingitud tootmisseisakute mõju üldiselt piiratud, nagu on selgitatud põhjenduses 305 ja see oli liidu tootjate puhul erinev. Igal juhul ei saa asjaomaste riikide dumpingu kasutamist COVID-19 pandeemiaga seotud seisakutega õigustada. Neid märkusi korrati pärast lõplike järelduste avalikustamist, kuid kuna uusi tõendeid ega põhjendusi ei esitatud, lükati märkused tagasi.

| (308) | CIB ja mitu eksportivat tootjat väitsid ühtlasi, et kaebuses esitatud kvartalipõhine analüüs hindade ja kulude kohta (vt põhjendus 260) näitab, et liidu tootmisharu teenis eelkõige 2020. aasta esimeses kvartalis suurt kahjumit. See kinnitab väidet, et kohustuslikud tehaste seiskamised liidus olid põhjustatud kehvast kasumlikkusest uurimisperioodil (mitte niivõrd dumpinguhinnaga impordist). |
| --- | --- |

(308)

CIB ja mitu eksportivat tootjat väitsid ühtlasi, et kaebuses esitatud kvartalipõhine analüüs hindade ja kulude kohta (vt põhjendus 260) näitab, et liidu tootmisharu teenis eelkõige 2020. aasta esimeses kvartalis suurt kahjumit. See kinnitab väidet, et kohustuslikud tehaste seiskamised liidus olid põhjustatud kehvast kasumlikkusest uurimisperioodil (mitte niivõrd dumpinguhinnaga impordist).

| (309) | Komisjon märkis, et asjaomaste isikute tehtud analüüsi järeldused nende konkreetsete kaebuse andmete kohta näitasid juba kasumi järsku vähenemist 2019. aasta kolmandast kuni neljanda kvartalini (1,22 %-lt –1,96 %-ni), st enne COVID-19 pandeemiat, ning samuti liidu tootmisharu kasumlikkuse väga selget taastumist 2020. aasta teises kvartalis kuni tasemeni (–0,45 %), mis oli võrreldav tasemega, mis väidetavalt saavutati 2020. aasta kolmandas kvartalis – samas kui huvitatud isikud rõhutasid, et seiskamised algasid 2020. aasta märtsis (48). Komisjon leidis, et nii kasumlikkuse järsk vähenemine 2019. aasta viimases kvartalis, st enne COVID-19 pandeemiast tingitud kohustuslikke tehaste sulgemisi, kui ka kasumlikkuse jõuline taastumine 2020. aasta teises kvartalis on vastuolus väitega, et see analüüs kinnitab väidet kohustuslike seiskamiste mõju kohta. Seega leiti, et väide ei ole veenvalt põhjendatud. |
| --- | --- |

(309)

Komisjon märkis, et asjaomaste isikute tehtud analüüsi järeldused nende konkreetsete kaebuse andmete kohta näitasid juba kasumi järsku vähenemist 2019. aasta kolmandast kuni neljanda kvartalini (1,22 %-lt –1,96 %-ni), st enne COVID-19 pandeemiat, ning samuti liidu tootmisharu kasumlikkuse väga selget taastumist 2020. aasta teises kvartalis kuni tasemeni (–0,45 %), mis oli võrreldav tasemega, mis väidetavalt saavutati 2020. aasta kolmandas kvartalis – samas kui huvitatud isikud rõhutasid, et seiskamised algasid 2020. aasta märtsis (48). Komisjon leidis, et nii kasumlikkuse järsk vähenemine 2019. aasta viimases kvartalis, st enne COVID-19 pandeemiast tingitud kohustuslikke tehaste sulgemisi, kui ka kasumlikkuse jõuline taastumine 2020. aasta teises kvartalis on vastuolus väitega, et see analüüs kinnitab väidet kohustuslike seiskamiste mõju kohta. Seega leiti, et väide ei ole veenvalt põhjendatud.

48

| (310) | Venemaa valitsus väitis, et teatavad COVID-19 pandeemiaga seotud asjaolud, mille kohta tehtud järeldused olid uuringus kokkuvõtlikult esitatud, põhjustasid liidu tootmisharu olukorra halvenemist uurimisperioodil (49). Need järeldused puudutavad euroala aeglast taastumist võrreldes Hiinaga, lühiajalise tarnenappuse mõju töötlevale tööstusele ning sektori erinevusi COVID-19 järgse elavnemise osas. Väide lükatakse tagasi põhjenduses 306 selgitatud põhjustel ja lähtuvalt uuringu olemusest, milles keskendutakse sektoritele, mis ei ole seotud korrosioonikindla terasega. |
| --- | --- |

(310)

Venemaa valitsus väitis, et teatavad COVID-19 pandeemiaga seotud asjaolud, mille kohta tehtud järeldused olid uuringus kokkuvõtlikult esitatud, põhjustasid liidu tootmisharu olukorra halvenemist uurimisperioodil (49). Need järeldused puudutavad euroala aeglast taastumist võrreldes Hiinaga, lühiajalise tarnenappuse mõju töötlevale tööstusele ning sektori erinevusi COVID-19 järgse elavnemise osas. Väide lükatakse tagasi põhjenduses 306 selgitatud põhjustel ja lähtuvalt uuringu olemusest, milles keskendutakse sektoritele, mis ei ole seotud korrosioonikindla terasega.

49

5.2.8.   Kuumvaltsitud rullide hinnad

Kuumvaltsitud rullide hinnad

| (311) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootjatele avaldas kahjulikku mõju „kulu-hinna kokkusurumine“, mida põhjustasid kuumvaltsitud rullide hinnakõikumised ning kuumvaltsitud rullid kallinesid turuteabe kohaselt 2020. aasta teises pooles. Enamik liidu tootjaid on vertikaalselt integreeritud ja kuumvaltsitud rullide hind vabaturul ei mõjutanud nende korrosioonikindla terase tootmiskulusid. Komisjon lükkas selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(311)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootjatele avaldas kahjulikku mõju „kulu-hinna kokkusurumine“, mida põhjustasid kuumvaltsitud rullide hinnakõikumised ning kuumvaltsitud rullid kallinesid turuteabe kohaselt 2020. aasta teises pooles. Enamik liidu tootjaid on vertikaalselt integreeritud ja kuumvaltsitud rullide hind vabaturul ei mõjutanud nende korrosioonikindla terase tootmiskulusid. Komisjon lükkas selle väite tagasi.

5.2.9.   Liidu tootmisharu konkurentsivõime seis

Liidu tootmisharu konkurentsivõime seis

| (312) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et Korea Vabariigi ja Taiwani saavutatud turuosa kasv näitas, et liidu tootmisharu ei olnud piisavalt konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(312)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Venemaa valitsus, et Korea Vabariigi ja Taiwani saavutatud turuosa kasv näitas, et liidu tootmisharu ei olnud piisavalt konkurentsivõimeline.

| (313) | Komisjon märkis, et impordi osakaalu suurenemine ei näita omamaise tööstuse konkurentsivõime seisu. Lisaks täheldas komisjon, et nendest kahest riigist pärit impordi absoluutmaht ja veelgi enam, selle kasv vaatlusalusel perioodil oli piiratud võrreldes asjaomastest riikidest pärit impordi absoluutmahuga. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(313)

Komisjon märkis, et impordi osakaalu suurenemine ei näita omamaise tööstuse konkurentsivõime seisu. Lisaks täheldas komisjon, et nendest kahest riigist pärit impordi absoluutmaht ja veelgi enam, selle kasv vaatlusalusel perioodil oli piiratud võrreldes asjaomastest riikidest pärit impordi absoluutmahuga. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (314) | Eespool esitatut arvesse võttes tegi komisjon kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ning Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kasv langes kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega. Türgist ja Venemaalt pärit madala hinnaga import kasvas hüppeliselt ning takistas liidu tootmisharul müügihindade ja -mahtude suurendamist pärast Hiina importi puudutavat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist. Hindade poolest lõi asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import järjepidevalt alla liidu tootmisharu müügihindu liidu turul, ja tekitas igal juhul märkimisväärset hinnasurvet, mis takistas liidu tootmisharul seada hindu jätkusuutlikule tasemele, mis oleks olnud vajalik mõistliku kasumimarginaali saavutamiseks. |
| --- | --- |

(314)

Eespool esitatut arvesse võttes tegi komisjon kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ning Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kasv langes kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega. Türgist ja Venemaalt pärit madala hinnaga import kasvas hüppeliselt ning takistas liidu tootmisharul müügihindade ja -mahtude suurendamist pärast Hiina importi puudutavat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist. Hindade poolest lõi asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import järjepidevalt alla liidu tootmisharu müügihindu liidu turul, ja tekitas igal juhul märkimisväärset hinnasurvet, mis takistas liidu tootmisharul seada hindu jätkusuutlikule tasemele, mis oleks olnud vajalik mõistliku kasumimarginaali saavutamiseks.

| (315) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Komisjon leidis, et sellised tegurid, nagu tootmisharusisese tarbimise areng ja teatud investeeringud ei suurendanud kantud kahju. Näitajate, nagu eksport muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksport, nõudluse muutus, COVID-19 pandeemia ja kuumvaltsitud rullide hinnad, mõju oli üldiselt piiratud. |
| --- | --- |

(315)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Komisjon leidis, et sellised tegurid, nagu tootmisharusisese tarbimise areng ja teatud investeeringud ei suurendanud kantud kahju. Näitajate, nagu eksport muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksport, nõudluse muutus, COVID-19 pandeemia ja kuumvaltsitud rullide hinnad, mõju oli üldiselt piiratud.

| (316) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(316)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

| (317) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust. |
| --- | --- |

(317)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust.

6.1.   Kahjumarginaal

Kahjumarginaal

| (318) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses. |
| --- | --- |

(318)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses.

| (319) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne uurimisalusest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %. |
| --- | --- |

(319)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne uurimisalusest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %.

| (320) | Kaebuse esitaja märkis, et sihtkasum peaks olema vähemalt sama mis eelmise (Hiina) korrosioonikindla terase juhtumi puhul (7,4 %). Üks liidu tootja pakkus välja 15 %. Mõned isikud väitsid, et kaebuse esitaja pakutud kasumitase on liiga kõrge. |
| --- | --- |

(320)

Kaebuse esitaja märkis, et sihtkasum peaks olema vähemalt sama mis eelmise (Hiina) korrosioonikindla terase juhtumi puhul (7,4 %). Üks liidu tootja pakkus välja 15 %. Mõned isikud väitsid, et kaebuse esitaja pakutud kasumitase on liiga kõrge.

| (321) | Komisjon tegi kindlaks, et 2017. aastal õnnestus liidu tootmisharul saavutada keskmiselt 6,2 % kasum. Kuigi dumpinguvastaseid meetmeid ei olnud HRVst pärit korrosioonikindla terase impordile veel kohaldatud, oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga import 2017. aastal juba vähenenud dumpinguvastase uurimise algatamise tõttu 2016. aasta detsembris. Lisaks oli asjaomasel aastal Venemaalt ja Türgist pärit impordi tase ikkagi suhteliselt madal (vt tabel 2). |
| --- | --- |

(321)

Komisjon tegi kindlaks, et 2017. aastal õnnestus liidu tootmisharul saavutada keskmiselt 6,2 % kasum. Kuigi dumpinguvastaseid meetmeid ei olnud HRVst pärit korrosioonikindla terase impordile veel kohaldatud, oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga import 2017. aastal juba vähenenud dumpinguvastase uurimise algatamise tõttu 2016. aasta detsembris. Lisaks oli asjaomasel aastal Venemaalt ja Türgist pärit impordi tase ikkagi suhteliselt madal (vt tabel 2).

| (322) | Komisjon hindas ka vaatlusalusele perioodile eelnenud aastaid, kuid neid ei loetud asjakohaseks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi sissevoolu tõttu, mis mõjutas liidu tootmisharu. Komisjon võttis arvesse eelmise (Hiina) korrosioonikindla terase juhtumi puhul kasutatud sihtkasumit, kuigi see pärineb 2008. aastast. |
| --- | --- |

(322)

Komisjon hindas ka vaatlusalusele perioodile eelnenud aastaid, kuid neid ei loetud asjakohaseks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi sissevoolu tõttu, mis mõjutas liidu tootmisharu. Komisjon võttis arvesse eelmise (Hiina) korrosioonikindla terase juhtumi puhul kasutatud sihtkasumit, kuigi see pärineb 2008. aastast.

| (323) | Seega otsustas komisjon kasutada 2017. aastal saavutatud 6,2 %-list keskmist kaalutud kasumit, pidades seda käesoleva juhtumi puhul sihtkasumi arvutamisel kõige asjakohasemaks aluseks. |
| --- | --- |

(323)

Seega otsustas komisjon kasutada 2017. aastal saavutatud 6,2 %-list keskmist kaalutud kasumit, pidades seda käesoleva juhtumi puhul sihtkasumi arvutamisel kõige asjakohasemaks aluseks.

| (324) | Kaks liidu tootjat esitasid kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c tõendeid, et nende investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tase oleks vaatlusalusel perioodil olnud tavapärastes konkurentsitingimustes kõrgem. Lähtudes äriühingute dokumentaalsetest tõenditest, mida sai ühitada äriühingute aruandlusvahendite ja raamatupidamissüsteemidega, nõustus komisjon väidetega. Selle kajastamiseks sihtkasumis arvutas komisjon investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude vahelise erinevuse tavapärastes konkurentsitingimustes, võttes aluseks liidu tootmisharu esitatud andmed, mida komisjon võrdles tegelike investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kuludega vaatlusalusel perioodil. Asjaomased erinevused, väljendatuna protsendina käibest, olid 0,02 % ja 0,35 %. Asjaomased protsendid lisati 6,2 %-lisele põhikasumile, mille tulemusena jäi lõplik sihtkasum 6,20 % ja 6,55 % vahele. |
| --- | --- |

(324)

Kaks liidu tootjat esitasid kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c tõendeid, et nende investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tase oleks vaatlusalusel perioodil olnud tavapärastes konkurentsitingimustes kõrgem. Lähtudes äriühingute dokumentaalsetest tõenditest, mida sai ühitada äriühingute aruandlusvahendite ja raamatupidamissüsteemidega, nõustus komisjon väidetega. Selle kajastamiseks sihtkasumis arvutas komisjon investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude vahelise erinevuse tavapärastes konkurentsitingimustes, võttes aluseks liidu tootmisharu esitatud andmed, mida komisjon võrdles tegelike investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kuludega vaatlusalusel perioodil. Asjaomased erinevused, väljendatuna protsendina käibest, olid 0,02 % ja 0,35 %. Asjaomased protsendid lisati 6,2 %-lisele põhikasumile, mille tulemusena jäi lõplik sihtkasum 6,20 % ja 6,55 % vahele.

| (325) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Kättesaadavate tõendite (äriühingute raamatupidamissüsteemide, aruandlusvahendite ja prognooside) põhjal tegi komisjon kindlaks täiendava kulu vahemikus 3,05 ja 38,78 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(325)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Kättesaadavate tõendite (äriühingute raamatupidamissüsteemide, aruandlusvahendite ja prognooside) põhjal tegi komisjon kindlaks täiendava kulu vahemikus 3,05 ja 38,78 eurot tonni kohta.

| (326) | Need kulud sisaldavad tulevikuks kavandatud lisakulusid, et tagada kokkusobivus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“). ELi HKS on ELi poliitika nurgakivi mitmepoolsete keskkonnalepingute täitmiseks. Sellised lisakulud arvutati selliste hinnanguliste ELi lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) põhjal, mis tuleb meetmete rakendamise perioodil (2022–2026) osta. Lisakulude puhul võeti arvesse ka kaudseid CO2-kulusid, mis tulenesid ELi HKSiga seotud elektrihindade tõusust ajavahemikul 2022–2026, ning prognoositavaid LHÜ hindu. |
| --- | --- |

(326)

Need kulud sisaldavad tulevikuks kavandatud lisakulusid, et tagada kokkusobivus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“). ELi HKS on ELi poliitika nurgakivi mitmepoolsete keskkonnalepingute täitmiseks. Sellised lisakulud arvutati selliste hinnanguliste ELi lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) põhjal, mis tuleb meetmete rakendamise perioodil (2022–2026) osta. Lisakulude puhul võeti arvesse ka kaudseid CO2-kulusid, mis tulenesid ELi HKSiga seotud elektrihindade tõusust ajavahemikul 2022–2026, ning prognoositavaid LHÜ hindu.

2

| (327) | Selle põhjal arvutas komisjon välja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna, kohaldades valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil taotletava kasumi marginaali (vt põhjendus 324) ja lisades seejärel artikli 7 lõike 2d alusel tehtud korrektsioonid tooteliikide kaupa. |
| --- | --- |

(327)

Selle põhjal arvutas komisjon välja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna, kohaldades valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil taotletava kasumi marginaali (vt põhjendus 324) ja lisades seejärel artikli 7 lõike 2d alusel tehtud korrektsioonid tooteliikide kaupa.

| (328) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et mittekahjustava hinna arvutamisel aluseks võetud tootmiskulud oleksid võimendatud tootmisliinide ümberjaotamise tõttu teatavate tootjate jaoks, nagu on viidatud põhjenduses 235. Seda väidet ei peetud põhjendatuks. Igal juhul, nagu on märgitud põhjenduses 295, puudutavad käesolevas uurimises kasutatud kuluandmed, sh need, mida on kasutatud liidu tootmisharu mittekahjustava hinna arvutamiseks, ainult neid kulusid, mis on seotud samasuguse toote tootmisega ning mikronäitajaid on kogutud ja kasutatud ainult valimisse kaasatud tootjate tasandil. Komisjon kinnitas, et põhjendustes 235 ja 244 viidatud ümberjaotamine puudutab ainult väikest arvu valimist välja jäänud tootjaid ning mõjutab seega kõigest asjaomaseid makronäitajaid, nagu on nõuetekohaselt selgitatud. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(328)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et mittekahjustava hinna arvutamisel aluseks võetud tootmiskulud oleksid võimendatud tootmisliinide ümberjaotamise tõttu teatavate tootjate jaoks, nagu on viidatud põhjenduses 235. Seda väidet ei peetud põhjendatuks. Igal juhul, nagu on märgitud põhjenduses 295, puudutavad käesolevas uurimises kasutatud kuluandmed, sh need, mida on kasutatud liidu tootmisharu mittekahjustava hinna arvutamiseks, ainult neid kulusid, mis on seotud samasuguse toote tootmisega ning mikronäitajaid on kogutud ja kasutatud ainult valimisse kaasatud tootjate tasandil. Komisjon kinnitas, et põhjendustes 235 ja 244 viidatud ümberjaotamine puudutab ainult väikest arvu valimist välja jäänud tootjaid ning mõjutab seega kõigest asjaomaseid makronäitajaid, nagu on nõuetekohaselt selgitatud. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

| (329) | Seejärel tegi komisjon kindlaks kahjumarginaali taseme, lähtudes Venemaa eksportivate tootjate ja valimisse kaasatud Türgi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna (mis määrati kindlaks impordi madalama hinnaga pakkumise uurimisel) ning valimisse kaasatud liidu tootjate poolt uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote kahju mittetekitava kaalutud keskmise hinna võrdlusest. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(329)

Seejärel tegi komisjon kindlaks kahjumarginaali taseme, lähtudes Venemaa eksportivate tootjate ja valimisse kaasatud Türgi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna (mis määrati kindlaks impordi madalama hinnaga pakkumise uurimisel) ning valimisse kaasatud liidu tootjate poolt uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote kahju mittetekitava kaalutud keskmise hinna võrdlusest. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (330) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Severstal müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga seotud kohandused, mis tehti äriühingu liidus tegutsevate seotud kauplejate müügihindade puhul, kohaldades artikli 2 lõiget 9 analoogia põhjal samadel põhjustel, nagu on mainitud põhjenduses 220. |
| --- | --- |

(330)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Severstal müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga seotud kohandused, mis tehti äriühingu liidus tegutsevate seotud kauplejate müügihindade puhul, kohaldades artikli 2 lõiget 9 analoogia põhjal samadel põhjustel, nagu on mainitud põhjenduses 220.

| (331) | Nagu on märgitud põhjenduses 221, on Euroopa Kohus kinnitanud artikli 2 lõike 9 kohaldamise analoogia alusel, et teha kindlaks ekspordihind hindade allalöömise ja alla turuhinna müügi arvutamiseks (50). Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(331)

Nagu on märgitud põhjenduses 221, on Euroopa Kohus kinnitanud artikli 2 lõike 9 kohaldamise analoogia alusel, et teha kindlaks ekspordihind hindade allalöömise ja alla turuhinna müügi arvutamiseks (50). Seetõttu lükati see väide tagasi.

50

| (332) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi muude äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 138–182). |
| --- | --- |

(332)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi muude äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 138–182).

6.2.   Järeldus meetmete taseme kohta

Järeldus meetmete taseme kohta

| (333) | Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 4 kehtestada järgmised lõplikud dumpinguvastased tollimaksud:









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Kahjumarginaal (%) | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % | 37,4  % | 36,6  % |
| Novolipetsk Steel | 12,7  % | 10,3  % | 10,3  % |
| PAO Severstal | 39,8  % | 31,3  % | 31,3  % |
| Kõik muud äriühingud | 39,8  % | 37,4  % | 37,4  % |
| Türgi | MMK Turkey | 10,5  % | 13,8  % | 10,5  % |
| Tatmetal | 2,4  % | 10,1  % | 2,4  % |
| Tezcan | 11,0  % | 13,7  % | 11,0  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 8,0  % | 12,5  % | 8,0  % |
| Kõik muud äriühingud | 11,0  % | 13,8  % | 11,0  % |

(333)

Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 4 kehtestada järgmised lõplikud dumpinguvastased tollimaksud:

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal (%)

Kahjumarginaal (%)

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Venemaa

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

37,4  %

36,6  %

Novolipetsk Steel

12,7  %

10,3  %

10,3  %

PAO Severstal

39,8  %

31,3  %

31,3  %

Kõik muud äriühingud

39,8  %

37,4  %

37,4  %

Türgi

MMK Turkey

10,5  %

13,8  %

10,5  %

Tatmetal

2,4  %

10,1  %

2,4  %

Tezcan

11,0  %

13,7  %

11,0  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

8,0  %

12,5  %

8,0  %

Kõik muud äriühingud

11,0  %

13,8  %

11,0  %

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (334) | Komisjon uuris, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(334)

Komisjon uuris, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (335) | Liidu tootmisharu koosneb 20 tootjast 14 liikmesriigis ja seal töötab 9 237 inimest. Enamik liidu tootjaid toetas kaebust. Ükski tootja ei olnud uurimise algatamise vastu. |
| --- | --- |

(335)

Liidu tootmisharu koosneb 20 tootjast 14 liikmesriigis ja seal töötab 9 237 inimest. Enamik liidu tootjaid toetas kaebust. Ükski tootja ei olnud uurimise algatamise vastu.

| (336) | Nagu on järeldatud punktides 4.5.4 ja 5.3, halvenes Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel kogu liidu tootmisharu olukord. |
| --- | --- |

(336)

Nagu on järeldatud punktides 4.5.4 ja 5.3, halvenes Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel kogu liidu tootmisharu olukord.

| (337) | Eelduste kohaselt taastatakse Venemaalt ja Türgist pärit impordi suhtes kehtestatavate dumpinguvastaste meetmetega ausad kauplemistingimused liidu turul ja võimaldatakse liidu tootmisharul selles kapitalimahukas tootmisharus saavutada jätkusuutlik kasumlikkuse tase. Eeldatakse, et selle tulemusel taastuvad liidu tootjad kahjustatud olukorrast, teevad täiendavaid investeeringuid ning täidavad oma kohustused, sealhulgas sotsiaalsed ja keskkonnaalased kohustused. |
| --- | --- |

(337)

Eelduste kohaselt taastatakse Venemaalt ja Türgist pärit impordi suhtes kehtestatavate dumpinguvastaste meetmetega ausad kauplemistingimused liidu turul ja võimaldatakse liidu tootmisharul selles kapitalimahukas tootmisharus saavutada jätkusuutlik kasumlikkuse tase. Eeldatakse, et selle tulemusel taastuvad liidu tootjad kahjustatud olukorrast, teevad täiendavaid investeeringuid ning täidavad oma kohustused, sealhulgas sotsiaalsed ja keskkonnaalased kohustused.

| (338) | Kui meetmeid mitte kehtestada, kannaks liidu tootmisharu suurt kahjumit, selle elujõulisus oleks ohus ja tõenäoliselt käivitaks see tootmisrajatiste sulgemise ja töötajate koondamise. Meetmete puudumine võib põhjustada sõltuvust kolmandate riikide tarnetest. |
| --- | --- |

(338)

Kui meetmeid mitte kehtestada, kannaks liidu tootmisharu suurt kahjumit, selle elujõulisus oleks ohus ja tõenäoliselt käivitaks see tootmisrajatiste sulgemise ja töötajate koondamise. Meetmete puudumine võib põhjustada sõltuvust kolmandate riikide tarnetest.

| (339) | Eksportiv tootja Tezcan väitis, et terase importi kontrollitakse juba terase kaitsemeetmete kaudu ja hakatakse alates 2023. aastast kontrollima ka piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga (edaspidi „CBAM“) (51). Teised huvitatud isikud, sealhulgas Türgi valitsus, kordasid väiteid kaitsemeetmete kohta, millest liidu tootjad juba kasu saavad. Kõik need väited lükatakse tagasi: käesolev dumpinguvastane uurimine käsitleb eraldi küsimust, mis ei ole ühegi kehtiva meetmega hõlmatud. |
| --- | --- |

(339)

Eksportiv tootja Tezcan väitis, et terase importi kontrollitakse juba terase kaitsemeetmete kaudu ja hakatakse alates 2023. aastast kontrollima ka piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga (edaspidi „CBAM“) (51). Teised huvitatud isikud, sealhulgas Türgi valitsus, kordasid väiteid kaitsemeetmete kohta, millest liidu tootjad juba kasu saavad. Kõik need väited lükatakse tagasi: käesolev dumpinguvastane uurimine käsitleb eraldi küsimust, mis ei ole ühegi kehtiva meetmega hõlmatud.

51

| (340) | Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete kehtestamine oli liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(340)

Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete kehtestamine oli liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (341) | Ükski importija ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(341)

Ükski importija ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (342) | Türgi ühendus CIB juhtis tähelepanu tarnenappusele, mis võib negatiivselt mõjutada liidu importijaid. Komisjon pidas väidet põhjendamatuks, sest lisaks liidu rikkalikule tootmisele saavad importijad ja tarneahelad ära kasutada paljudest riikidest pärit importi. Samuti ei tähenda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine, et import asjaomastest riikidest keelatakse. Meetmete ulatus ei tohiks takistada Türgi ja Venemaa terasetootjatel müümast oma korrosioonikindlat terast liidus ning liidu importijatele õiglaste hindadega. See väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(342)

Türgi ühendus CIB juhtis tähelepanu tarnenappusele, mis võib negatiivselt mõjutada liidu importijaid. Komisjon pidas väidet põhjendamatuks, sest lisaks liidu rikkalikule tootmisele saavad importijad ja tarneahelad ära kasutada paljudest riikidest pärit importi. Samuti ei tähenda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine, et import asjaomastest riikidest keelatakse. Meetmete ulatus ei tohiks takistada Türgi ja Venemaa terasetootjatel müümast oma korrosioonikindlat terast liidus ning liidu importijatele õiglaste hindadega. See väide lükati tagasi.

| (343) | Lisaks teatas CIB, et meetmed mõjutaksid negatiivselt liidu importijaid, sest importijatel on endiselt raskusi COVID-19 pandeemiast taastumisel. Ühendus ei esitanud väite kinnitamiseks ühtegi tõendit ja seepärast lükati väide tagasi. Importijate koostööst keeldumine ei võimaldanud komisjonil analüüsida, kas importijate majandustulemused olid halvad või nad ei saanud võimalikku hinnatõusu klientidele edasi kanda. |
| --- | --- |

(343)

Lisaks teatas CIB, et meetmed mõjutaksid negatiivselt liidu importijaid, sest importijatel on endiselt raskusi COVID-19 pandeemiast taastumisel. Ühendus ei esitanud väite kinnitamiseks ühtegi tõendit ja seepärast lükati väide tagasi. Importijate koostööst keeldumine ei võimaldanud komisjonil analüüsida, kas importijate majandustulemused olid halvad või nad ei saanud võimalikku hinnatõusu klientidele edasi kanda.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (344) | Ükski kasutaja ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(344)

Ükski kasutaja ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (345) | Euroopa Autotootjate Liit esitas märkuse, milles palus vabastada liidu autotootjad meetmetest, mis võiksid mõjutada nende konkurentsivõimet negatiivselt. Komisjon leidis, et autotööstus ei kasuta käesoleva uurimisega hõlmatud toodet praktiliselt üldse ja seetõttu ei saa mõju, mida meetmed võivad asjaomasele sektorile avaldada, olla oluline. |
| --- | --- |

(345)

Euroopa Autotootjate Liit esitas märkuse, milles palus vabastada liidu autotootjad meetmetest, mis võiksid mõjutada nende konkurentsivõimet negatiivselt. Komisjon leidis, et autotööstus ei kasuta käesoleva uurimisega hõlmatud toodet praktiliselt üldse ja seetõttu ei saa mõju, mida meetmed võivad asjaomasele sektorile avaldada, olla oluline.

| (346) | Eksportivate tootjate huve esindavad isikud juhtisid tähelepanu tarnenappusele, mis võib negatiivselt mõjutada liidu kasutajaid. Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootjatel on raskusi oma tegevuse taaskäivitamisega ja nad ei suuda tarbijate kasvavat nõudlust rahuldada, eelkõige seoses sellega, mis puudutab õhukesi materjale, kitsaid materjale, galvaluummaterjale ja rulle, mis on kergemad kui 10 tonni, ning mida liidu tootjad ei oleks tavapäraselt nõus tarnima. See väide oli põhjendamatu ja lükati tagasi põhjenduses 342 selgitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(346)

Eksportivate tootjate huve esindavad isikud juhtisid tähelepanu tarnenappusele, mis võib negatiivselt mõjutada liidu kasutajaid. Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootjatel on raskusi oma tegevuse taaskäivitamisega ja nad ei suuda tarbijate kasvavat nõudlust rahuldada, eelkõige seoses sellega, mis puudutab õhukesi materjale, kitsaid materjale, galvaluummaterjale ja rulle, mis on kergemad kui 10 tonni, ning mida liidu tootjad ei oleks tavapäraselt nõus tarnima. See väide oli põhjendamatu ja lükati tagasi põhjenduses 342 selgitatud põhjustel.

| (347) | Türgi ühendus CIB kutsus üles meetmeid mitte kohaldama, tuues põhjuseks, et komisjon leidis 2007. aastal polüestrist sünteesstaapelkiudude osas ellu viidud uurimises, (52) et meetmed ei ole liidu huvides muu hulgas seetõttu, et kasutajate kasum oli väike, neil oli raskusi hinnatõusu edasikandmisega ja esines tarneprobleeme. See väide lükati tagasi. See osa väitest, mis on seotud tarneprobleemidega, lükatakse tagasi põhjenduses 342 selgitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(347)

Türgi ühendus CIB kutsus üles meetmeid mitte kohaldama, tuues põhjuseks, et komisjon leidis 2007. aastal polüestrist sünteesstaapelkiudude osas ellu viidud uurimises, (52) et meetmed ei ole liidu huvides muu hulgas seetõttu, et kasutajate kasum oli väike, neil oli raskusi hinnatõusu edasikandmisega ja esines tarneprobleeme. See väide lükati tagasi. See osa väitest, mis on seotud tarneprobleemidega, lükatakse tagasi põhjenduses 342 selgitatud põhjustel.

52

| (348) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et alternatiivsete tarneallikate kasutamine, mis vastavalt asjaomases põhjenduses mainitule on laialdaselt kättesaadavad, tooks kasutajatele kaasa korrosioonikindla terase ostuhindade tõusu. Komisjon tuletas meelde, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada liidu turult ebaõiglase hinnaga import, et taaskehtestada võrdsed võimalused kõikidele turuosalistele. Samad huvitatud isikud kahtlesid ka põhjenduses 342 mainitud alternatiivsete allikate kättesaadavuses, arvestades et Ameerika Ühendriikide importijad on ülemaailmsel tasandil parimad pakkujad. Komisjon märkis, et uurimisperioodil moodustas muudest kui asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa 9,9 % vaatamata nende ajaomaste riikide ebaõiglasest konkurentsist liidu turul, mille turuosa oli 12,9 %. Selle põhjal lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(348)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et alternatiivsete tarneallikate kasutamine, mis vastavalt asjaomases põhjenduses mainitule on laialdaselt kättesaadavad, tooks kasutajatele kaasa korrosioonikindla terase ostuhindade tõusu. Komisjon tuletas meelde, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada liidu turult ebaõiglase hinnaga import, et taaskehtestada võrdsed võimalused kõikidele turuosalistele. Samad huvitatud isikud kahtlesid ka põhjenduses 342 mainitud alternatiivsete allikate kättesaadavuses, arvestades et Ameerika Ühendriikide importijad on ülemaailmsel tasandil parimad pakkujad. Komisjon märkis, et uurimisperioodil moodustas muudest kui asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa 9,9 % vaatamata nende ajaomaste riikide ebaõiglasest konkurentsist liidu turul, mille turuosa oli 12,9 %. Selle põhjal lükati see väide tagasi.

| (349) | Nagu oli mainitud, ei vastanud kasutajad kasutajate küsimustikule ja seetõttu ei olnud neilt võimalik saada teavet kasutajate kasumlikkuse kohta. Kaebuse lisas U-1 esitas kaebuse esitaja arvutuse, mis näitab, et ehituse valdkonnas moodustas korrosioonikindel teras lõpptoote hinnast ebaolulise osa. Euroferi andmetel kehtiks sama teiste tootmisahela järgmise etapi segmentide puhul (53). |
| --- | --- |

(349)

Nagu oli mainitud, ei vastanud kasutajad kasutajate küsimustikule ja seetõttu ei olnud neilt võimalik saada teavet kasutajate kasumlikkuse kohta. Kaebuse lisas U-1 esitas kaebuse esitaja arvutuse, mis näitab, et ehituse valdkonnas moodustas korrosioonikindel teras lõpptoote hinnast ebaolulise osa. Euroferi andmetel kehtiks sama teiste tootmisahela järgmise etapi segmentide puhul (53).

53

| (350) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et see teave oli ebapiisav, kuid nad ei esitanud kasutajate kohta sisukat alternatiivset kulude mõjuhinnangut. Ühtlasi väitsid nad, nagu ka Venemaa valitsus, et pärast uurimisperioodi oleksid korrosioonikindla terase hinnad järsult tõusnud ning et asjaomane kõige hiljutisem hinnatõus mõjutaks kindlasti kasutajaid olulisel määral. |
| --- | --- |

(350)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CIB ja mitu eksportivat tootjat, et see teave oli ebapiisav, kuid nad ei esitanud kasutajate kohta sisukat alternatiivset kulude mõjuhinnangut. Ühtlasi väitsid nad, nagu ka Venemaa valitsus, et pärast uurimisperioodi oleksid korrosioonikindla terase hinnad järsult tõusnud ning et asjaomane kõige hiljutisem hinnatõus mõjutaks kindlasti kasutajaid olulisel määral.

| (351) | Komisjon tuletas meelde, et liidu huvide analüüsis tuleks asjaomases kasutajatele avalduva mõju hinnangus hinnata neile avalduvat dumpinguvastase tollimaksu mõju – mitte muudest põhjustest tingitud hinnatõusu mõju, kui see esines. Kasutajad ei teinud uurimise käigus koostööd ja seega ei saanud komisjon analüüsida uurimisperioodile järgnenud suundumuste mõju kasutajate olukorrale. Selle põhjal lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(351)

Komisjon tuletas meelde, et liidu huvide analüüsis tuleks asjaomases kasutajatele avalduva mõju hinnangus hinnata neile avalduvat dumpinguvastase tollimaksu mõju – mitte muudest põhjustest tingitud hinnatõusu mõju, kui see esines. Kasutajad ei teinud uurimise käigus koostööd ja seega ei saanud komisjon analüüsida uurimisperioodile järgnenud suundumuste mõju kasutajate olukorrale. Selle põhjal lükati see väide tagasi.

7.4.   Muud tegurid

Muud tegurid

| (352) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu terasetootjad püüdsid järjepidevalt säilitada liidu turul oma oligopoli ja kõrvaldada rahvusvahelise konkurentsi. Nad väitsid, et liidu tootjad teenindavad juba olulist osa vabaturust, kuigi asjaomane protsent ei hõlmanud tootmisharusisest mahtu, ning kartsid monopoli tekkimist. |
| --- | --- |

(352)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu terasetootjad püüdsid järjepidevalt säilitada liidu turul oma oligopoli ja kõrvaldada rahvusvahelise konkurentsi. Nad väitsid, et liidu tootjad teenindavad juba olulist osa vabaturust, kuigi asjaomane protsent ei hõlmanud tootmisharusisest mahtu, ning kartsid monopoli tekkimist.

| (353) | Komisjon pidas oligopoliga seotud väidet põhjendamatuks, sest nagu on märgitud põhjenduses 335, on teadaolevalt 20 tootjat, kes kuuluvad rohkem kui kümnesse kontserni ja kolmandatest riikidest pärit import on märkimisväärne. Kuna konkurentsivastaste tavade olemasolu ei ole tõendatud, ei ole liidu tootmisharu praegune turuosa oluline otsustamisel, kas tegemist võib olla väidetava oligopoliga, rääkimata monopolist. Komisjon viitab hiljutisele komisjoni talituste töödokumendile, (54) kus märgitakse, et hiljutises konsolideerimislaines on ühinemise kontrolli tagamisega aidatud hoida Euroopa teraseturgudel tihedat konkurentsi, millest saavad omakorda kasu paljud tootmisahela järgmise etapi tootmisharud, kes kasutavad terast, vajavad ülemaailmses konkurentsis püsimiseks soodsa hinnaga materjale ja pakuvad tööd miljonitele eurooplastele. Ühinemise kontrolli raames on keelatud konkurentsivastaseid ühinemisi (nt Tata Steel/ThyssenKrupp) või kiidetud ühinemisi heaks teatavatel tingimustel, näiteks struktuuriüksuste loovutamine (nt ArcelorMittal/Ilva); tänu sellele on aidatud ära hoida seda, et Euroopa terasesektori klientide valikuvõimalused vähenevad, hinnad tõusevad ja innovatsioonitegevus raugeb. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(353)

Komisjon pidas oligopoliga seotud väidet põhjendamatuks, sest nagu on märgitud põhjenduses 335, on teadaolevalt 20 tootjat, kes kuuluvad rohkem kui kümnesse kontserni ja kolmandatest riikidest pärit import on märkimisväärne. Kuna konkurentsivastaste tavade olemasolu ei ole tõendatud, ei ole liidu tootmisharu praegune turuosa oluline otsustamisel, kas tegemist võib olla väidetava oligopoliga, rääkimata monopolist. Komisjon viitab hiljutisele komisjoni talituste töödokumendile, (54) kus märgitakse, et hiljutises konsolideerimislaines on ühinemise kontrolli tagamisega aidatud hoida Euroopa teraseturgudel tihedat konkurentsi, millest saavad omakorda kasu paljud tootmisahela järgmise etapi tootmisharud, kes kasutavad terast, vajavad ülemaailmses konkurentsis püsimiseks soodsa hinnaga materjale ja pakuvad tööd miljonitele eurooplastele. Ühinemise kontrolli raames on keelatud konkurentsivastaseid ühinemisi (nt Tata Steel/ThyssenKrupp) või kiidetud ühinemisi heaks teatavatel tingimustel, näiteks struktuuriüksuste loovutamine (nt ArcelorMittal/Ilva); tänu sellele on aidatud ära hoida seda, et Euroopa terasesektori klientide valikuvõimalused vähenevad, hinnad tõusevad ja innovatsioonitegevus raugeb. Seepärast lükati see väide tagasi.

54

7.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (354) | Eeltoodu alusel jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(354)

Eeltoodu alusel jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks Venemaalt ja Türgist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides.

8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (355) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes ning kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. Dumpinguvastased tollimaksud tuleks kehtestada väiksema tollimaksu reegli kohaselt. |
| --- | --- |

(355)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes ning kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. Dumpinguvastased tollimaksud tuleks kehtestada väiksema tollimaksu reegli kohaselt.

| (356) | Komisjon märkis, et pärast uurimise algatamist kohaldas EL Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tõttu Ukraina vastu Venemaa suhtes järjestikuseid sanktsioonide pakette, mis samuti mõjutasid terasetooteid ja/või uuritavat toodet tootvaid ning eksportivaid teraseettevõtteid pärast uurimisperioodi. Kõige hiljutisem sanktsioonide pakett, mis hõlmab uuritavat toodet ja/või eksportivaid tootjaid, sisaldab korrosioonikindla terase impordikeeldu. Keeld jõustus 16. märtsil 2022 (55). Arvestades, et asjaomased sanktsioonid on seotud sõjalise agressiooni ja selle aluseks oleva geopoliitilise olukorraga, on nende ulatus, muudatused ja/või kestus ennustamatud. Lisaks on dumpinguvastaste meetmete kestus viis aastat. Arvestades eespool nimetatud teadmatust ja asjaolu, et nõukogu võib sanktsioonide täpset ulatust ja kestust igal ajal täiendavalt muuta, leidis komisjon, et asjaomased sanktsioonid ei saa käesolevas menetluses tema järeldusi mõjutada. |
| --- | --- |

(356)

Komisjon märkis, et pärast uurimise algatamist kohaldas EL Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni tõttu Ukraina vastu Venemaa suhtes järjestikuseid sanktsioonide pakette, mis samuti mõjutasid terasetooteid ja/või uuritavat toodet tootvaid ning eksportivaid teraseettevõtteid pärast uurimisperioodi. Kõige hiljutisem sanktsioonide pakett, mis hõlmab uuritavat toodet ja/või eksportivaid tootjaid, sisaldab korrosioonikindla terase impordikeeldu. Keeld jõustus 16. märtsil 2022 (55). Arvestades, et asjaomased sanktsioonid on seotud sõjalise agressiooni ja selle aluseks oleva geopoliitilise olukorraga, on nende ulatus, muudatused ja/või kestus ennustamatud. Lisaks on dumpinguvastaste meetmete kestus viis aastat. Arvestades eespool nimetatud teadmatust ja asjaolu, et nõukogu võib sanktsioonide täpset ulatust ja kestust igal ajal täiendavalt muuta, leidis komisjon, et asjaomased sanktsioonid ei saa käesolevas menetluses tema järeldusi mõjutada.

55

| (357) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.







  Riik | Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % |
| Novolipetsk Steel | 10,3  % |
| PAO Severstal | 31,3  % |
| Kõik muud äriühingud | 37,4  % |
| Türgi | MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. | 10,5  % |
| TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş | 2,4  % |
| Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş. | 11,0  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 8,0  % |
| Kõik muud äriühingud | 11,0  % |

(357)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Venemaa

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

Novolipetsk Steel

10,3  %

PAO Severstal

31,3  %

Kõik muud äriühingud

37,4  %

Türgi

MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş.

10,5  %

TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş

2,4  %

Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş.

11,0  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

8,0  %

Kõik muud äriühingud

11,0  %

| (358) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kõnealuste äriühingute puhul kindlaks. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomastest riikidest ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(358)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kõnealuste äriühingute puhul kindlaks. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomastest riikidest ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (359) | Kui käesolevas määruses konkreetselt nimetatud äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (56). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(359)

Kui käesolevas määruses konkreetselt nimetatud äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (56). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimemuutuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

56

Euroopa Liidu Teatajas

| (360) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(360)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

| (361) | Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(361)

Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (362) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(362)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (363) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(363)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (364) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (57) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(364)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (57) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

57

Euroopa Liidu Teataja

| (365) | Komisjon kehtestas rakendusmäärusega (EL) 2019/159 (58) kolmeks aastaks kaitsemeetme teatavate terasetoodete suhtes. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1029 (59) pikendati kaitsemeetme kehtivust 30. juunini 2024. Asjaomane toode on üks kaitsemeetmega hõlmatud tootekategooriatest. Kui kaitsemeetmega kehtestatud tariifikvoodid on ületatud, tuleb samalt impordilt tasuda seega nii lisatollimaks kui ka dumpinguvastane tollimaks. Kuna dumpinguvastaste meetmete ja kaitsemeetmete samal ajal rakendamine võib mõjutada kaubandust soovitust rohkem, otsustas komisjon vältida kuni kaitsemeetme rakendamise lõpuni olukorda, kus vaatlusaluse toote suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu ja lisatollimaksu samal ajal. |
| --- | --- |

(365)

Komisjon kehtestas rakendusmäärusega (EL) 2019/159 (58) kolmeks aastaks kaitsemeetme teatavate terasetoodete suhtes. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1029 (59) pikendati kaitsemeetme kehtivust 30. juunini 2024. Asjaomane toode on üks kaitsemeetmega hõlmatud tootekategooriatest. Kui kaitsemeetmega kehtestatud tariifikvoodid on ületatud, tuleb samalt impordilt tasuda seega nii lisatollimaks kui ka dumpinguvastane tollimaks. Kuna dumpinguvastaste meetmete ja kaitsemeetmete samal ajal rakendamine võib mõjutada kaubandust soovitust rohkem, otsustas komisjon vältida kuni kaitsemeetme rakendamise lõpuni olukorda, kus vaatlusaluse toote suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu ja lisatollimaksu samal ajal.

58

59

| (366) | See tähendab, et kui asjaomase toote suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõike 6 kohast kvoodi ületamisega seotud lisatollimaksu ja see ületab käesoleva määruse kohaste dumpinguvastaste tollimaksude taset, nõutakse sisse ainult määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaks. Kaitse- ja dumpinguvastaste tollimaksude samaaegse kohaldamise perioodil peatatakse käesoleva määruse kohaselt kehtestatud tollimaksude sissenõudmine. Kui määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaksu kohaldatakse vaatlusalusele tootele ja see on kehtestatud madalamal tasemel kui käesolevas määruses kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude tase, nõutakse määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaksu lisaks kõnealuse tollimaksu ja käesoleva määruse kohaselt kehtestatud kõrgema dumpinguvastase tollimaksu vahelisele erinevusele. Selle dumpinguvastaste tollimaksude osa, mida ei nõutud, sissenõudmine peatatakse. |
| --- | --- |

(366)

See tähendab, et kui asjaomase toote suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõike 6 kohast kvoodi ületamisega seotud lisatollimaksu ja see ületab käesoleva määruse kohaste dumpinguvastaste tollimaksude taset, nõutakse sisse ainult määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaks. Kaitse- ja dumpinguvastaste tollimaksude samaaegse kohaldamise perioodil peatatakse käesoleva määruse kohaselt kehtestatud tollimaksude sissenõudmine. Kui määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaksu kohaldatakse vaatlusalusele tootele ja see on kehtestatud madalamal tasemel kui käesolevas määruses kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude tase, nõutakse määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaksu lisaks kõnealuse tollimaksu ja käesoleva määruse kohaselt kehtestatud kõrgema dumpinguvastase tollimaksu vahelisele erinevusele. Selle dumpinguvastaste tollimaksude osa, mida ei nõutud, sissenõudmine peatatakse.

| (367) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(367)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstooted; kuumtsinkimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja/või magneesiumiga, ränisulamiga või mitte; keemiliselt passiveeritud; täiendava pinnatöötlusega, nt õlitatud või kaetud, või ilma, mis sisaldavad massiprotsentides kuni 0,5 % süsinikku, kuni 1,1 % alumiiniumi, kuni 0,12 % nioobiumi, kuni 0,17 % titaani ja kuni 0,15 % vanaadiumi; rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad, mis on pärit Venemaalt ja Türgist ning kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7210 90 80, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7212 50 90, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30, ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid: 7210410020, 7210410030, 7210490020, 7210490030, 7210610020, 7210610030, 7210690020, 7210690030, 7210908092, 7212300020, 7212300030, 7212506120, 7212506130, 7212506920, 7212506930, 7212509014, 7212509092, 7225920020, 7225920030, 7225990022, 7225990023, 7225990041, 7225990092, 7225990093, 7226993010, 7226993030, 7226997013, 7226997093, 7226997094).

Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:

| i) | roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted; |
| --- | --- |

i)

roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted;

| ii) | edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted. |
| --- | --- |

ii)

edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

| Riik | Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works | 36,6  % | C217 |
| Novolipetsk Steel | 10,3  % | C216 |
| PAO Severstal | 31,3  % | C218 |
| Kõik muud äriühingud | 37,4  % | C999 |
| Türgi | MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş. | 10,5  % | C865 |
| TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş | 2,4  % | C866 |
| Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş. | 11,0  % | C867 |
| Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 8,0  % | |
| Kõik muud äriühingud | 11,0  % | C999 |

Riik

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Venemaa

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works

36,6  %

C217

Novolipetsk Steel

10,3  %

C216

PAO Severstal

31,3  %

C218

Kõik muud äriühingud

37,4  %

C999

Türgi

MMK Metalurji Sanayi Ticaret ve Liman İşletmeciliği A.Ş.

10,5  %

C865

TatMetal Çelik Sanayi ve Ticaret A.Ş

2,4  %

C866

Tezcan Galvanizli Yapi Elemanlari Sanayi ve Ticaret A.Ş.

11,0  %

C867

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

8,0  %

Kõik muud äriühingud

11,0  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (vaatlusalune toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Kui määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõike 6 kohast kvoodi ületamisega seotud lisatollimaksu kohaldatakse järgmistele toodetele: rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstooted; kuumtsinkimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja/või magneesiumiga, ränisulamiga või mitte; keemiliselt passiveeritud; täiendava pinnatöötlusega, nt õlitatud või kaetud, või ilma, mis sisaldavad massiprotsentides kuni 0,5 % süsinikku, kuni 1,1 % alumiiniumi, kuni 0,12 % nioobiumi, kuni 0,17 % titaani ja kuni 0,15 % vanaadiumi; artikli 1 lõikes 1 osutatud rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad, ja see ületab artikli 1 lõikes 2 sätestatud dumpinguvastase tollimaksu vastavat väärtuselist taset, nõutakse sisse ainult määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 viidatud kvoodi ületamisega seotud lisatollimaks.

2.   Lõike 1 kohaldamise perioodil peatatakse käesoleva määruse kohaselt kehtestatud tollimaksude sissenõudmine.

3.   Kui määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõike 6 kohast kvoodi ületamisega seotud lisatollimaksu kohaldatakse järgmistele toodetele: rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstooted; kuumtsinkimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja/või magneesiumiga, ränisulamiga või mitte; keemiliselt passiveeritud; täiendava pinnatöötlusega, nt õlitatud või kaetud, või ilma, mis sisaldavad massiprotsentides kuni 0,5 % süsinikku, kuni 1,1 % alumiiniumi, kuni 0,12 % nioobiumi, kuni 0,17 % titaani ja kuni 0,15 % vanaadiumi; artikli 1 lõikes 1 osutatud rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad, ja see kehtestatakse madalamal tasemel kui artikli 1 lõikes 2 sätestatud dumpinguvastane tollimaks, nõutakse lisaks määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 sätestatud lisatollimaksule sisse selle tollimaksu ja artikli 1 lõikes 2 esitatud kõrgema dumpinguvastase tollimaksu vahe.

4.   Selle dumpinguvastase tollimaksu summa osa, mida lõike 3 alusel ei nõutud, sissenõudmine peatatakse.

5.   Lõigetes 2 ja 4 osutatud peatamine kehtib üksnes määruse (EL) 2019/159 artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaksu kohaldamise ajal.

Artikkel 3

Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, et lisada uusi Türgi eksportivaid tootjaid ja kehtestada nende suhtes valimisse mittekaasatud, koostööd tegevate äriühingute asjakohane kaalutud keskmine dumpinguvastase tollimaksu määr. Uus eksportiv tootja esitab tõendid selle kohta, et

| a) | ta ei eksportinud uurimisperioodi ajal (1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020) Türgist pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud uurimisperioodi ajal (1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020) Türgist pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1;

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida liitu vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses pärast uurimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

c)

ta on tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida liitu vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses pärast uurimisperioodi lõppu.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 245, 24.6.2021, lk 21.

2

(3)  Toimikusse lisatud teade (toimiku nr t21.005164), 6. juuli 2021.

3

(4)  Toimikusse lisatud teade (toimiku nr t21.007177), 21. oktoober 2021.

4

(5)  Kolmel algselt valimisse kaasatud liidu tootjal paluti täita küsimustik pärast algse valimi kinnitamist 6. juulil 2021, samas kui valimisse lisatud liidu tootjal (vt põhjendus 7) paluti seda teha 21. oktoobril 2021.

5

(6)  Liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ette nähtud küsimustikud olid kättesaadavad aadressil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2531.

6

(7)  Kohtuotsus, Üldkohus, 25. jaanuar 2017, T-512/09 RENV, Rusal Armenal ZAO vs. Euroopa Liidu Nõukogu, ECLI:EU:T:2017:26, punkt 130.

7

vs.

(8)  Kaebuse esitaja esitas mittekonfidentsiaalses toimikus nr t21.005520 nimekirja üheksast liidu tootjast ja veebikataloogi lehed, millest nähtub, et asjaomased tootjad saavad toota alla 0,40 mm paksust korrosioonikindlat terast.

8

(9)  Kaebuse esitaja esitas mittekonfidentsiaalses toimikus nr t21.005520 näiteid, mida toetasid kehtivad ELi standardid, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast ja muu kattega korrosioonikindlat terast saab ehituses kasutamisel vastastikku asendada.

9

(10)  Kaebuse esitaja esitas mittekonfidentsiaalses toimikus nr t22.003396 näiteid, mida toetasid kehtivad ELi standardid, et alumiiniumtsingiga kaetud korrosioonikindlat terast ja muu kattega korrosioonikindlat terast saab metallist raamide, katusekatte- ning kattetoodetes vastastikku asendada.

10

(11)  Apellatsioonikogu aruanne „Ukraine – Anti-dumping measures on Ammonium Nitrate (Russia)“ (Ukraina – ammooniumnitraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (Venemaa)), DS493, punkt 6.97.

11

(12)  Vaekogu aruanne juhtumis DS473, „EL – biodiisel (Argentina)“, punkt 7.232.

12

(13)  PJSC MMK ja tütarettevõtjad. 31. detsembril 2012, 2013 ja 2014 lõppenud aasta konsolideeritud finantsaruanded. Kättesaadavad aadressil https://mmk.ru/en/investor/results-and-reports/financial-results/ (viimati vaadatud 25. oktoobril 2021).

13

(14)  
  „Huvitatud isiku tehingu tegemine emitendi poolt“ avaldamine. Kättesaadav aadressil https://mmk.ru/en/about/corporate-governance/disclosure-of-information/essential-facts/). Alates 4. aprillist 2022 ei olnud see asukoht äriühingu veebisaidil kättesaadav. Dokumendid on jätkuvalt avalikult kättesaadavad LLC Interfaxi äriühingute teabe avaldamise keskuse veebiportaalis https://e-disclosure.ru/portal/company.aspx?id=9&attempt=1 (viimati vaadatud 4. aprillil 2022).

14

(15)  MMK 2017. aasta aruande lisad. Kättesaadavad aadressil https://mmk.ru/en/investor/results-and-reports/annual-reports/ (viimati vaadatud 4. aprillil 2022).

15

(16)  Vaekogu aruanne, „US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (Korea)“ (Ameerika Ühendriigid – dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud (Korea)), WT/DS539/R, punkt 7.36. Vt ka apellatsioonikogu aruanne, „US – Carbon Steel (India)“ (Ameerika Ühendriigid – süsinikteras (India)), WT/DS436/AB/R, punkt 4.421.

16

(17)  Venemaa eksportivatele tootjatele ette nähtud küsimustiku sissejuhatus, punkt 5 (lk 7). Kättesaadav aadressil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-history?caseId=2531 (viimati vaadatud 10. juunil 2022).

17

(18)  Komisjoni 5. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1795, millega kehtestatakse Brasiiliast, Iraanist, Ukrainast ja Venemaalt pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõpetatakse uurimine Serbiast pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes (ELT L 258, 6.10.2017, lk 24, põhjendus 569).

18

(19)  Kuigi äriühing ei esitanud teavet selle kohta, kas iga vastava edasimüügitehingu puhul oli tegemist puhtalt edasimüügiga või töötlemistoimingu järgse edasimüügiga, siis võrreldes lihtsalt toote kontrollnumbreid ja NLMK poolt NSSC-le müüdud ja NSSC poolt sõltumatutele klientidele edasi müüdud koguseid saab täheldada, et NSSC poolt edasi müüdud kogusest moodustasid NLMK-lt uurimisperioodil ostetud töötlemata kaubad vaid umbes kolmandiku. Ülejäänud 2/3 müüdi kas laovarudest või pärast töötlemistoimingut, mille tulemusena muutus tooteliik.

19

(20)  Komisjoni 29. juuli 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1328 (millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) põhjendus 71 (ELT L 210, 4.8.2016, lk 1).

20

(21)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 5. oktoober 1988, Silver Seiko Limited jt vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, C-273/85 ja C-107/86, ECLI:EU:C:1988:466, punkt 16.

21

vs.

(22)  Esimese astme kohtu otsus, 17. detsember 2008, HEG Ltd, Graphite India Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasi T-462/04, EU:T:2008:586, punkt 64.

22

vs.

(23)  t21.005086.

23

(24)  Kaebuse lisa I-1 täiendavad failid lisatakse toimikule lisatud teatele (toimik nr t21.006245) kuupäevaga 8. september 2021 (huvitatud isikutele tutvumiseks).

24

(25)  Toimikule lisatud teade (toimik nr t22.001059) kuupäevaga 4. veebruar 2022 (huvitatud isikutele tutvumiseks).

25

(26)  Komisjoni 25. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1948, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse teatava Hiina Rahvavabariigist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/186 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist, ning kehtestatakse kõnealuse impordi registreerimise nõue (ELT L 304, 26.11.2019, lk 10).

26

(27)  Komisjoni 4. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1156, millega laiendatakse komisjoni rakendusmäärusega (EÜ) 2018/186 (teatava Hiina Rahvavabariigist pärit korrosioonikindla terase impordi kohta) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatava väheste muudatustega korrosioonikindla terase suhtes (ELT L 255, 5.8.2020, lk 36). rakendusmääruse (EL) 2020/1156 tabelis 1 kasutatud näitajate kindlaksmääramise meetodit on üksikasjalikult kirjeldatud asjaomase tabeli all. Andmed põhinevad komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/186, Eurostati ja tootmisharu hinnangutel.

27

(28)  Valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet enamjaolt otse ELi sõltumatutele klientidele. Umbes 5 % asjaomasest ELi müügist tehti seotud müügiüksuste kaudu ja asjaomane müük toimus hindadega, mis sarnanesid otsemüügihindadega sõltumatutele klientidele.

28

(29)  Kohtuotsus, Üldkohus, 2. aprill 2020, Hansol Paper Co. Ltd. vs. komisjon, T-383/17, EU:T:2020:139, punktid 200–203.

29

vs.

(30)  Kohtuotsus, Üldkohus, 27. aprill 2022, Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd. vs. komisjon, T-242/19, EU:T:2022:259.

30

vs.

(31)  Kohtuotsus, Üldkohus, 4. mai 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) ja China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) vs. komisjon, T-30/19 ja T-72/19, EU:T:2022:266, punktid 128–131.

31

vs.

(32)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 2022, komisjon vs. Hansol Paper, C-260/20 P, EU:C:2022:370, punkt 101.

32

vs

(33)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 2022, komisjon vs. Hansol Paper, C-260/20 P, EU:C:2022:370.

33

vs.

(34)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 2022, komisjon vs. Hansol Paper, C-260/20 P, EU:C:2022:370, punkt 105.

34

vs

(35)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 2022, komisjon vs. Hansol Paper, C-260/20 P, EU:C:2022:370, punkt 99.

35

vs

(36)  Kuna liidu tootjad müüvad ELi sõltumatutele klientidele enamjaolt otse, pidas komisjon saadud hinna allalöömise marginaale piisavalt tüüpiliseks.

36

(37)  Euroferi esitatud vastust küsimustikule ristkontrolliti kaugmeetodil.

37

(38)  Rakendusmäärus (EL) 2020/1156.

38

(39)  Vt ELi terast kasutavate sektorite analüüsi Euroferi 2021. aasta teise kvartali majandusaruandest „Economic and Steel Market Outlook 2021–2022“, mai 2021, mis on kättesaadav aadressil https://www.eurofer.eu/publications/economic-market-outlook/economic-and-steel-market-outlook-2021-2022-second-quarter/.

39

(40)  Rakendusmäärus (EL) 2019/1948.

40

(41)  Komisjoni 9. augusti 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1444, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes (C/2017/5512) (ELT L 207, 10.8.2017, lk 1).

41

(42)  Komisjoni 7. veebruari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/186, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 34, 8.2.2018, lk 16).

42

(43)  Rakendusmäärus (EL) 2020/1156.

43

(44)  CIB arvutas kaebuses esitatud andmete põhjal liidu tootmisharu kvartalipõhised kulud ja hinnad ning selle tulemusena teenitud kvartalipõhise kasumi alates 2019. aasta kolmandast kvartalist kuni uurimisperioodi viimase kvartalini (t21.007886 ja t22.003104).

44

(45)  Vastavalt Surveillance 2 andmebaasis esitatud mahtudele ainult 2020. aasta kohta.

45

(46)  
  4. veebruaril 2022 esitas komisjon toimikusse nr t22.001509 lisatud teates teavet uuritava toote impordi kogumahu ja -väärtuste kohta eksportiva riigi kaupa 2020. kalendriaastal.

46

(47)  Vt nt mittekonfidentsiaalsed dokumendid toimikus nr t21.005684 (Marcegaglia Carbon Steel Spa).

47

(48)  CIB märkused (t21.006224), tabel punkti 34 all.

48

(49)  Järeldused on leitavad Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) tellitud uuringust „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU industries“ (COVID-19 pandeemia mõju ELi tööstusharudele), mis on kättesaadav aadressil https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662903/IPOL_STU(2021)662903_EN.pdf.

49

(50)  Vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. september 2021, PAO Severstal, T-753/16, EU:T:2021:612, punkt 272.

50

(51)  Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi (edaspidi „CBAM“) eesmärk on kehtestada alates 2023. aastast uued kohustused väljaspool Euroopat paiknevatele tootjatele, kes ekspordivad teatud tooteid (sealhulgas terast) ELi.

51

(52)  Komisjoni 19. juuni 2007. aasta otsus 2007/430/EÜ, millega lõpetatakse Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja vabastatakse kehtestatud ajutiste tollimaksude teel tagatud summad (ELT L 160, 21.6.2007, lk 30).

52

(53)  Vt muu hulgas Euroferi esitatud teavet toimikus nr t21.007474.

53

(54)  Komisjoni talituste töödokument „Towards Competitive and Clean European Steel“ (Konkurentsivõimelise ja puhta Euroopa terase suunas), SWD(2021) 353 final, 5.5.2021, lk 4–5.

54

(55)  Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 229, 31.7.2014, lk 1), mida on muudetud määrusega (EL) 2022/428 (ELT L 87 I, 15.3.2022, lk 13). Määruse (EL) nr 833/2014 konsolideeritud versioon, mis sisaldab kõiki sanktsioonide paketiga seotud muudatusi, on leitav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0833-20220413.

55

(56)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium.

56

(57)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

57

(58)  Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27).

58

(59)  Komisjoni 24. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1029, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, et pikendada teatavate terasetoodete impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetme kehtivust (ELT L 225I, 25.6.2021, lk 1).

59

---

I LISA

Koostööd tegevad Türgi eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Türgi | Atakaş Çelik Sanayi Ve Ticaret A.Ş. | C868 |
| Türgi | Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş. | C606 |
| Türgi | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları T.A.Ş. | C869 |
| Türgi | Erdemir Çelik Servis Merkezi San. ve T. A.Ş. | C870 |
| Türgi | Tosyalı Toyo Çelik A.Ş. | C871 |
| Türgi | Yildizdemir Çelik San.A.Ş. | C872 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Türgi

Atakaş Çelik Sanayi Ve Ticaret A.Ş.

C868

Türgi

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

C606

Türgi

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları T.A.Ş.

C869

Türgi

Erdemir Çelik Servis Merkezi San. ve T. A.Ş.

C870

Türgi

Tosyalı Toyo Çelik A.Ş.

C871

Türgi

Yildizdemir Çelik San.A.Ş.

C872

---

| 12.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/182 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/182

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/1396,

11. august 2022,

millega muudetakse määruse (EL) nr 231/2012 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid) lisa seoses etüleenoksiidi esinemisega toidu lisaainetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artiklit 14,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetlusega võib toidu lisaainete spetsifikatsioone ajakohastada kas komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isiku esitatud taotluse alusel. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetlusega võib toidu lisaainete spetsifikatsioone ajakohastada kas komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isiku esitatud taotluse alusel.

| (3) | Etüleenoksiid on oluline keemiline aine, mida kasutatakse mitmel otstarbel, sealhulgas steriliseerimisvahendi ja toorainena mitmesuguste toodete valmistamisel. Etüleenoksiid on aga probleemne aine, mis on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (4) klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja reproduktiivtoksiliseks aineks. Seda ei ole heaks kiidetud ei biotsiidina Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (5) kohaselt ega taimekaitsevahendites kasutatava toimeainena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (6) kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Etüleenoksiid on oluline keemiline aine, mida kasutatakse mitmel otstarbel, sealhulgas steriliseerimisvahendi ja toorainena mitmesuguste toodete valmistamisel. Etüleenoksiid on aga probleemne aine, mis on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (4) klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja reproduktiivtoksiliseks aineks. Seda ei ole heaks kiidetud ei biotsiidina Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (5) kohaselt ega taimekaitsevahendites kasutatava toimeainena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (6) kohaselt.

| (4) | Määruses (EL) nr 231/2012 on sätestatud, et etüleenoksiidi ei tohi kasutada toidu lisaainetes steriliseerimiseks. Siiski ei ole kõigi toidu lisaainete puhul kehtestatud etüleenoksiidi sisalduse kvantifitseeritud piirnormi. Kõnealuse määruse kohaselt on etüleenoksiidi piirnorm kuni 0,2 mg/kg kehtestatud ainult nende toidu lisaainete puhul, mille tootmisel etüleenoksiidi kasutatakse. See piirnorm kehtestati esimest korda komisjoni direktiiviga 2003/95/EÜ, (7) mis põhines toidu teaduskomitee 6. mai 2002. aasta arvamusel, (8) milles järeldati, et kuigi etüleenoksiidi hinnanguline tarbitav kogus neist vähestest toidu lisaainetest, mille tootmisel seda kasutatakse, on väga väike, peaks toidust saadav tarbitav kogus olema võimalikult väike, kuna etüleenoksiid on nii genotoksiline kui ka kantserogeenne. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EL) nr 231/2012 on sätestatud, et etüleenoksiidi ei tohi kasutada toidu lisaainetes steriliseerimiseks. Siiski ei ole kõigi toidu lisaainete puhul kehtestatud etüleenoksiidi sisalduse kvantifitseeritud piirnormi. Kõnealuse määruse kohaselt on etüleenoksiidi piirnorm kuni 0,2 mg/kg kehtestatud ainult nende toidu lisaainete puhul, mille tootmisel etüleenoksiidi kasutatakse. See piirnorm kehtestati esimest korda komisjoni direktiiviga 2003/95/EÜ, (7) mis põhines toidu teaduskomitee 6. mai 2002. aasta arvamusel, (8) milles järeldati, et kuigi etüleenoksiidi hinnanguline tarbitav kogus neist vähestest toidu lisaainetest, mille tootmisel seda kasutatakse, on väga väike, peaks toidust saadav tarbitav kogus olema võimalikult väike, kuna etüleenoksiid on nii genotoksiline kui ka kantserogeenne.

| (5) | Hiljuti on esitatud mitu RASFFi teadet etüleenoksiidi leidude kohta mitmes toiduaines, eelkõige mitmes toidu lisaaines, mida kasutatakse mitmesuguste toiduainete valmistamiseks. Nende teadete ja liikmesriikide tehtud ametlikku kontrolli käsitleva teabe põhjal kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2246 (9) meetmed teatavatest kolmandatest riikidest liitu toodavate mitteloomsete kaupade suhtes, et kaitsta inimeste tervist seoses etüleenoksiidiga saastumise võimaliku ohuga. Toidu lisaainete puhul võib aga liidu õiguse jõustamine tekitada raskusi, sest on raske kindlaks teha, kas etüleenoksiidi esinemine on põhjustatud selle kasutamisest toidu lisaainete steriliseerimisel, millega rikutakse määrust (EL) nr 231/2012, või mõnest muust tegurist. |
| --- | --- |

(5)

Hiljuti on esitatud mitu RASFFi teadet etüleenoksiidi leidude kohta mitmes toiduaines, eelkõige mitmes toidu lisaaines, mida kasutatakse mitmesuguste toiduainete valmistamiseks. Nende teadete ja liikmesriikide tehtud ametlikku kontrolli käsitleva teabe põhjal kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2246 (9) meetmed teatavatest kolmandatest riikidest liitu toodavate mitteloomsete kaupade suhtes, et kaitsta inimeste tervist seoses etüleenoksiidiga saastumise võimaliku ohuga. Toidu lisaainete puhul võib aga liidu õiguse jõustamine tekitada raskusi, sest on raske kindlaks teha, kas etüleenoksiidi esinemine on põhjustatud selle kasutamisest toidu lisaainete steriliseerimisel, millega rikutakse määrust (EL) nr 231/2012, või mõnest muust tegurist.

| (6) | Nende raskuste vältimiseks ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks on seetõttu kõigi toidu lisaainete puhul asjakohane sätestada, et etüleenoksiidi esinemine, olenemata selle päritolust, ei ole lubatud. Seepärast tuleks nende toodete puhul kehtestada toidu lisaainetes sisalduva etüleenoksiidi jääkide piirnorm määramispiiril, st kinnitatud madalaima jääkide kontsentratsiooni juures, mida saab praeguste meetoditega kvantifitseerida ja mille kohta saab andmeid esitada valideeritud meetodite abil teostatava tavakontrolli käigus. Selleks et tagada kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 396/2005, (10) eelkõige selles sätestatud piirnormidega toidu lisaainete tootmiseks kasutatavatele toorainetele, tuleks etüleenoksiidi jäägid määratleda samadel tingimustel kui kõnealuses määruses. |
| --- | --- |

(6)

Nende raskuste vältimiseks ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks on seetõttu kõigi toidu lisaainete puhul asjakohane sätestada, et etüleenoksiidi esinemine, olenemata selle päritolust, ei ole lubatud. Seepärast tuleks nende toodete puhul kehtestada toidu lisaainetes sisalduva etüleenoksiidi jääkide piirnorm määramispiiril, st kinnitatud madalaima jääkide kontsentratsiooni juures, mida saab praeguste meetoditega kvantifitseerida ja mille kohta saab andmeid esitada valideeritud meetodite abil teostatava tavakontrolli käigus. Selleks et tagada kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 396/2005, (10) eelkõige selles sätestatud piirnormidega toidu lisaainete tootmiseks kasutatavatele toorainetele, tuleks etüleenoksiidi jäägid määratleda samadel tingimustel kui kõnealuses määruses.

| (7) | Pidades silmas, et spetsifikatsioonide muutmine ei avalda kahjulikku mõju inimeste tervisele, ei ole määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõike 2 kohane Euroopa Toiduohutusameti ohutushindamine vajalik. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas, et spetsifikatsioonide muutmine ei avalda kahjulikku mõju inimeste tervisele, ei ole määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõike 2 kohane Euroopa Toiduohutusameti ohutushindamine vajalik.

| (8) | Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 231/2012 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 231/2012 lisa vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/95/EÜ, millega muudetakse direktiivi 96/77/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid (ELT L 283, 31.10.2003, lk 71).

7

(8)  Toidu teaduskomitee arvamus etüleenoksiidi lisandite kohta toidu lisaainetes, 17. aprill 2002.

8

(9)  Komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2246, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1793, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest liitu sisenevate teatavate kaupade ametliku kontrolli ajutiselt rangemaks muutmist ja nende suhtes erakorraliste meetmete kohaldamist ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/625 ja (EÜ) nr 178/2002 (ELT L 453, 17.12.2021, lk 5).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

10

---

LISA

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | sissejuhatav tekst „Märkus: etüleenoksiidi ei tohi kasutada lisaainetes steriliseerimiseks“ asendatakse tekstiga:

  „Etüleenoksiidi ei tohi kasutada toidu lisaainetes steriliseerimiseks.
  Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaained, sealhulgas toidu lisaainete segud, ei tohi sisaldada etüleenoksiidi (etüleenoksiidi ja 2-kloroetanooli summa, väljendatud etüleenoksiidina (*1)) jääke üle 0,1 mg/kg, olenemata selle päritolust.

  (*1)  st. etüleenoksiid + 0,55* 2-kloroetanool.“;" |
| --- | --- |

1)

sissejuhatav tekst „Märkus: etüleenoksiidi ei tohi kasutada lisaainetes steriliseerimiseks“ asendatakse tekstiga:

„Etüleenoksiidi ei tohi kasutada toidu lisaainetes steriliseerimiseks.

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaained, sealhulgas toidu lisaainete segud, ei tohi sisaldada etüleenoksiidi (etüleenoksiidi ja 2-kloroetanooli summa, väljendatud etüleenoksiidina (*1)) jääke üle 0,1 mg/kg, olenemata selle päritolust.

(*1)  st. etüleenoksiid + 0,55* 2-kloroetanool.“;"

| 2) | spetsifikatsiooni „Puhtus“ all jäetakse välja etüleenoksiidi käsitlev rida järgmistes kannetes: E 431 polüoksüetüleen(40)stearaat, E 432 polüoksüetüleen sorbitaanmonolaureaat (polüsorbaat 20), E 433 polüoksüetüleen sorbitaanmonooleaat (polüsorbaat 80), E 434 polüoksüetüleen sorbitaanmonopalmitaat (polüsorbaat 40), E 435 polüosküetüleen sorbitaanmonostearaat (polüsorbaat 60), E 436 polüosküetüleen sorbitaantristearaat (polüsorbaat 65), E 1209 polüvinüülalkohol-polüetüleenglükooli pookekopolümeer, E 1521 polüetüleenglükool. |
| --- | --- |

2)

spetsifikatsiooni „Puhtus“ all jäetakse välja etüleenoksiidi käsitlev rida järgmistes kannetes: E 431 polüoksüetüleen(40)stearaat, E 432 polüoksüetüleen sorbitaanmonolaureaat (polüsorbaat 20), E 433 polüoksüetüleen sorbitaanmonooleaat (polüsorbaat 80), E 434 polüoksüetüleen sorbitaanmonopalmitaat (polüsorbaat 40), E 435 polüosküetüleen sorbitaanmonostearaat (polüsorbaat 60), E 436 polüosküetüleen sorbitaantristearaat (polüsorbaat 65), E 1209 polüvinüülalkohol-polüetüleenglükooli pookekopolümeer, E 1521 polüetüleenglükool.

---

(*1)  st. etüleenoksiid + 0,55* 2-kloroetanool.“;“

---

OTSUSED

| 12.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/185

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1397,

11. august 2022,

mitte peatada Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüvinüülalkoholi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2020/1336 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 4,

olles konsulteerinud määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 2 alusel moodustatud komiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kehtestas 29. septembril 2020 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1336 (2) (edaspidi „algne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüvinüülalkoholi (edaspidi „asjaomane toode“) impordile liitu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kehtestas 29. septembril 2020 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1336 (2) (edaspidi „algne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüvinüülalkoholi (edaspidi „asjaomane toode“) impordile liitu.

2

| (2) | Pärast meetmete kehtestamist väitsid kümme isikut, (3) et pärast uurimisperioodi (1. juuli 2018 – 30. juuni 2019) on turutingimused ajutiselt muutunud, ning nõudsid, et seetõttu tuleks lõplikud meetmed määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 14 lõike 4 kohaselt peatada. |
| --- | --- |

(2)

Pärast meetmete kehtestamist väitsid kümme isikut, (3) et pärast uurimisperioodi (1. juuli 2018 – 30. juuni 2019) on turutingimused ajutiselt muutunud, ning nõudsid, et seetõttu tuleks lõplikud meetmed määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 14 lõike 4 kohaselt peatada.

3

| (3) | 3. septembril 2021 otsustas komisjon peatamisnõuded põhjalikumalt läbi vaadata ja palus liidu huvitatud isikutel esitada teavet nn peatamise uurimisperioodi (UP) (uurimisperioodi järgne ajavahemik alates 2020. aasta juulist kuni 2021. aasta juunini) kohta, et uurida ja analüüsida, kuidas väidetavalt muutunud asjaolud mõjutavad liidu turgu. |
| --- | --- |

(3)

3. septembril 2021 otsustas komisjon peatamisnõuded põhjalikumalt läbi vaadata ja palus liidu huvitatud isikutel esitada teavet nn peatamise uurimisperioodi (UP) (uurimisperioodi järgne ajavahemik alates 2020. aasta juulist kuni 2021. aasta juunini) kohta, et uurida ja analüüsida, kuidas väidetavalt muutunud asjaolud mõjutavad liidu turgu.

| (4) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid neli huvitatud isikut – Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem – ajavahemiku, mille komisjon oli valinud peatamise uurimisperioodiks. |
| --- | --- |

(4)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid neli huvitatud isikut – Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem – ajavahemiku, mille komisjon oli valinud peatamise uurimisperioodiks.

| (5) | Nende arvates oleks see periood pidanud algama 2020. aasta oktoobrist ja hõlmama ka 2021. aasta juulit ja augustit, st hõlmama kuid, mille kohta komisjon nõudis andmeid oma küsimustikus. |
| --- | --- |

(5)

Nende arvates oleks see periood pidanud algama 2020. aasta oktoobrist ja hõlmama ka 2021. aasta juulit ja augustit, st hõlmama kuid, mille kohta komisjon nõudis andmeid oma küsimustikus.

| (6) | Komisjon sai esimese peatamisnõude 17. juunil 2021 ja algatas peatamist käsitleva uurimise 3. septembril 2021, valides välja taotluse esitamisele eelneva 12 kuu pikkuse ajavahemiku, mille kohta väideti, et turuolukord muutus just siis. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai esimese peatamisnõude 17. juunil 2021 ja algatas peatamist käsitleva uurimise 3. septembril 2021, valides välja taotluse esitamisele eelneva 12 kuu pikkuse ajavahemiku, mille kohta väideti, et turuolukord muutus just siis.

| (7) | 2021. aasta juulis ja augustis küsis komisjon nende kuude kohta andmeid, et saada ülevaade turuolukorra muutumisest ka peatamise uurimisperioodi järgsel ajal. Osal koostööd tegevatel isikutel ei olnud sellised andmeid. Komisjon kasutas kättesaadavaid 2021. aasta juuli ja augusti andmeid, nagu on märgitud põhjenduses (53). |
| --- | --- |

(7)

2021. aasta juulis ja augustis küsis komisjon nende kuude kohta andmeid, et saada ülevaade turuolukorra muutumisest ka peatamise uurimisperioodi järgsel ajal. Osal koostööd tegevatel isikutel ei olnud sellised andmeid. Komisjon kasutas kättesaadavaid 2021. aasta juuli ja augusti andmeid, nagu on märgitud põhjenduses (53).

| (8) | Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast lükati see väide tagasi.

| (9) | Teavet turuolukorra väidetava ajutise muutumise kohta saadi kahelt liidu tootjalt ja kümnelt huvitatud isikult, kelle hulgas oli kasutajaid, importijaid ja ühendusi. Liidu tootjad esitasid ka nõutud teabe teatavate kahjunäitajate kohta. |
| --- | --- |

(9)

Teavet turuolukorra väidetava ajutise muutumise kohta saadi kahelt liidu tootjalt ja kümnelt huvitatud isikult, kelle hulgas oli kasutajaid, importijaid ja ühendusi. Liidu tootjad esitasid ka nõutud teabe teatavate kahjunäitajate kohta.

| (10) | 20. mail 2022 teatas komisjon oma kavatsusest meetmeid alusmääruse artikli 14 lõike 4 kohaselt mitte peatada. Huvitatud isikutele anti aega selle kohta märkusi esitamiseks.. |
| --- | --- |

(10)

20. mail 2022 teatas komisjon oma kavatsusest meetmeid alusmääruse artikli 14 lõike 4 kohaselt mitte peatada. Huvitatud isikutele anti aega selle kohta märkusi esitamiseks..

2.   TURUTINGIMUSTE MUUTUSTE UURIMINE

TURUTINGIMUSTE MUUTUSTE UURIMINE

| (11) | Alusmääruse artikli 14 lõikes 4 on sätestatud, et liidu huvides võib dumpinguvastased meetmed peatada siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks. Seega saab dumpinguvastaseid meetmeid peatada ainult siis, kus asjaolud on muutunud sedavõrd, et liidu tootmisharu ei saa enam olulist kahju ja kahju kordumine on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(11)

Alusmääruse artikli 14 lõikes 4 on sätestatud, et liidu huvides võib dumpinguvastased meetmed peatada siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks. Seega saab dumpinguvastaseid meetmeid peatada ainult siis, kus asjaolud on muutunud sedavõrd, et liidu tootmisharu ei saa enam olulist kahju ja kahju kordumine on ebatõenäoline.

2.1.   Algse dumpinguvastase uurimise järeldused

Algse dumpinguvastase uurimise järeldused

| (12) | Lõpliku määruse koostamisele eelnenud uurimise tulemusel selgus, et vaatlusalusel perioodil (2016. aasta juunist 2019. aasta juunini) suurenes Hiina import 53 % ja selle turuosa oli uurimisperioodil (2018. aasta juulist kuni 2019. aasta juunini) [30–35 %] võrreldes 22 %-ga 2016. aastal. Samal ajal liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes, kusjuures kõik peamised näitajad liikusid negatiivses suunas: uurimisperioodil vähenes tootmine -12 % ja müük ELis -27 %; turuosa langes [35–40 %-lt] [25–30 %-le] ja kasumlikkus [-0,5 % – -5 %-lt] [-10 % – -15 %-le]. Sellest tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu kandis Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. |
| --- | --- |

(12)

Lõpliku määruse koostamisele eelnenud uurimise tulemusel selgus, et vaatlusalusel perioodil (2016. aasta juunist 2019. aasta juunini) suurenes Hiina import 53 % ja selle turuosa oli uurimisperioodil (2018. aasta juulist kuni 2019. aasta juunini) [30–35 %] võrreldes 22 %-ga 2016. aastal. Samal ajal liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes, kusjuures kõik peamised näitajad liikusid negatiivses suunas: uurimisperioodil vähenes tootmine -12 % ja müük ELis -27 %; turuosa langes [35–40 %-lt] [25–30 %-le] ja kasumlikkus [-0,5 % – -5 %-lt] [-10 % – -15 %-le]. Sellest tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu kandis Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju.

2.2.   Peatamise uurimisperioodil toimunud turutingimuste muutuste analüüs

Peatamise uurimisperioodil toimunud turutingimuste muutuste analüüs

| (13) | Väidetav ajutine turutingimuste muutumine pärast uurimisperioodi seisnes peamise tooraine – vinüülatsetaatmonomeeri – tarneahela häiretes ja veokulude märkimisväärses suurenemises, mis põhjustasid kogu maailmas asjaomase toote nappuse ja suure hinnatõusu. |
| --- | --- |

(13)

Väidetav ajutine turutingimuste muutumine pärast uurimisperioodi seisnes peamise tooraine – vinüülatsetaatmonomeeri – tarneahela häiretes ja veokulude märkimisväärses suurenemises, mis põhjustasid kogu maailmas asjaomase toote nappuse ja suure hinnatõusu.

| (14) | Analüüsinud märkusi, mille komisjon sai eri isikutelt, kui ta oli nõudnud lisateavet, ja võrrelnud neid uurimise käigus kogutud andmetega, järeldas komisjon, et vinüülatsetaatmonomeeri üleilmses tarneahelas oli tõepoolest tekkinud ajutisi häireid. Need olid peamiselt tingitud 2021. aasta veebruaris Texases aset leidnud talvetormist. See sündmus sundis kõiki suuremaid Ameerika Ühendriikide vinüülatsetaatmonomeeri tootjaid ajutiselt tootmist ja vääramatu jõu tõttu ka tarneid peatama. Seetõttu tekkis 2021. aasta esimesel poolel kogu maailmas puudus vinüülatsetaatmonomeerist ja seega ka polüvinüülalkoholist. Analüüs näitas, et polüvinüülalkoholi tarnete probleemi põhjustaski eeskätt muude (peamiselt Ameerika Ühendriikide ja Jaapani) tarneallikate kadumine, nagu on osutatud punktis 2.3.2. Nüüdseks on olukord aga normaliseerunud ja 2022. aastal peaks tavapärane tootmismaht taastuma. |
| --- | --- |

(14)

Analüüsinud märkusi, mille komisjon sai eri isikutelt, kui ta oli nõudnud lisateavet, ja võrrelnud neid uurimise käigus kogutud andmetega, järeldas komisjon, et vinüülatsetaatmonomeeri üleilmses tarneahelas oli tõepoolest tekkinud ajutisi häireid. Need olid peamiselt tingitud 2021. aasta veebruaris Texases aset leidnud talvetormist. See sündmus sundis kõiki suuremaid Ameerika Ühendriikide vinüülatsetaatmonomeeri tootjaid ajutiselt tootmist ja vääramatu jõu tõttu ka tarneid peatama. Seetõttu tekkis 2021. aasta esimesel poolel kogu maailmas puudus vinüülatsetaatmonomeerist ja seega ka polüvinüülalkoholist. Analüüs näitas, et polüvinüülalkoholi tarnete probleemi põhjustaski eeskätt muude (peamiselt Ameerika Ühendriikide ja Jaapani) tarneallikate kadumine, nagu on osutatud punktis 2.3.2. Nüüdseks on olukord aga normaliseerunud ja 2022. aastal peaks tavapärane tootmismaht taastuma.

| (15) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Cepi, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem komisjoni järelduse vinüülatsetaatmonomeeri tavapärase tootmismahu taastamise kohta. |
| --- | --- |

(15)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Cepi, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem komisjoni järelduse vinüülatsetaatmonomeeri tavapärase tootmismahu taastamise kohta.

| (16) | Nad väitsid, et vinüülatsetaatmonomeeri nappus püsib siiani, sest mõne väljaande kohaselt jätkavad Ameerika Ühendriikide tootjad vinüülatsetaatmonomeeri tarnete puhul vääramatule jõule osutamist ning seetõttu ei saa järeldada, et tavapärased tootmismahud on hakanud taastuma. |
| --- | --- |

(16)

Nad väitsid, et vinüülatsetaatmonomeeri nappus püsib siiani, sest mõne väljaande kohaselt jätkavad Ameerika Ühendriikide tootjad vinüülatsetaatmonomeeri tarnete puhul vääramatule jõule osutamist ning seetõttu ei saa järeldada, et tavapärased tootmismahud on hakanud taastuma.

| (17) | See väide tuli tagasi lükata. Esiteks, komisjon analüüsis Texase talvetormide mõju, mida peatamisnõuetes oli nimetatud ühe turutingimuste muutumise peamise põhjusena. Uurimisel selgus, et 2021. aasta talvetormide mõju on nüüdseks peaaegu täielikult lakanud. Ameerika Ühendriikide ühe suurema vinüülatsetaatmonomeeri tootja esitatud andmetest nähtub, et 2021. aasta teises kvartalis tema toodangu tavapärane maht taastus ja 2021. aasta kolmandas kvartalis ületas see tormieelset taset. Teiseks osutatakse ettevõtjate nimetatud vääramatu jõu deklaratsioonis sündmustele, mis leidsid aset pärast peatamise uurimisperioodi lõppu ja mille puhul on tegemist vaid üksikuid tootjaid mõjutanud konkreetsete sündmustega. Need aga ei kujuta endast turutingimuste üldist muutust. |
| --- | --- |

(17)

See väide tuli tagasi lükata. Esiteks, komisjon analüüsis Texase talvetormide mõju, mida peatamisnõuetes oli nimetatud ühe turutingimuste muutumise peamise põhjusena. Uurimisel selgus, et 2021. aasta talvetormide mõju on nüüdseks peaaegu täielikult lakanud. Ameerika Ühendriikide ühe suurema vinüülatsetaatmonomeeri tootja esitatud andmetest nähtub, et 2021. aasta teises kvartalis tema toodangu tavapärane maht taastus ja 2021. aasta kolmandas kvartalis ületas see tormieelset taset. Teiseks osutatakse ettevõtjate nimetatud vääramatu jõu deklaratsioonis sündmustele, mis leidsid aset pärast peatamise uurimisperioodi lõppu ja mille puhul on tegemist vaid üksikuid tootjaid mõjutanud konkreetsete sündmustega. Need aga ei kujuta endast turutingimuste üldist muutust.

| (18) | Kasutajad väitsid ka, et pärast meetmete kehtestamist vähenes polüvinüülalkoholi tootmine Hiinas. Väidetavalt põhjustas tootmise languse vinüülatsetaatmonomeeri puudus Hiinas, mille tingis sealse valitsuse poliitika muutumine, sealhulgas kahetise energiatarbimise kontrolli ning 2022. aasta taliolümpiamängude aegne saaste vähendamise ja energia kokkuhoiu poliitika kehtestamine. Vinüülatsetaatmonomeer on tavapärane keemiatoode, millel on ka palju muid rakendusi peale polüvinüülalkoholi tootmise. Kasutajad väitsid, et kuna vinüülatsetaatmonomeeri oli napilt, tõusis selle hind niivõrd, et Hiina tootjatel oli kasumlikum keskenduda vinüülatsetaatmonomeeri tootmisele ja müügile ilma seda polüvinüülalkoholiks töötlemata. |
| --- | --- |

(18)

Kasutajad väitsid ka, et pärast meetmete kehtestamist vähenes polüvinüülalkoholi tootmine Hiinas. Väidetavalt põhjustas tootmise languse vinüülatsetaatmonomeeri puudus Hiinas, mille tingis sealse valitsuse poliitika muutumine, sealhulgas kahetise energiatarbimise kontrolli ning 2022. aasta taliolümpiamängude aegne saaste vähendamise ja energia kokkuhoiu poliitika kehtestamine. Vinüülatsetaatmonomeer on tavapärane keemiatoode, millel on ka palju muid rakendusi peale polüvinüülalkoholi tootmise. Kasutajad väitsid, et kuna vinüülatsetaatmonomeeri oli napilt, tõusis selle hind niivõrd, et Hiina tootjatel oli kasumlikum keskenduda vinüülatsetaatmonomeeri tootmisele ja müügile ilma seda polüvinüülalkoholiks töötlemata.

| (19) | Uurimise käigus saadud andmed seda väidet ei kinnita. Nagu on selgitatud punktis 2.3.2, ei muutunud Hiina ekspordihinnad ELi eksportimisel peatamise uurimisperioodi jooksul võrreldes algse uurimisperioodiga nimetamisväärselt. Lisaks leidis komisjon, analüüsides Hiinast pärit polüvinüülalkoholi ekspordi mahtusid üleilmses ulatuses, et ekspordikogused jäid peatamise uurimisperioodil samaks kui algsel uurimisperioodil (vt tabel 1). Vähenes ainult eksport liitu, kuid vastukaaluks suurenes samavõrra eksport Koreasse, Malaisiasse, Singapuri ja Vietnami. Seega ei mõjutanud väidetav vinüülatsetaatmonomeeri puudus Hiina tootjate polüvinüülalkoholi tootmisvõimsust ning eksport liitu vähenes peamiselt seetõttu, et Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordile oli kehtestatud dumpinguvastane tollimaks.

  Tabel 1


  Polüvinüülalkoholi eksport Hiinast (tonnides)









  Sihtriik | UP | Peatamise UP |
| --- | --- | --- | --- |
| EL 27 | 53 602 | 31 300 |
| Brasiilia | 6 075 | 6 097 |
| Kanada | 2 626 | 2 903 |
| India | 16 421 | 19 651 |
| Indoneesia | 8 412 | 7 472 |
| Lõuna-Korea | 5 957 | 13 788 |
| Malaisia | 5 304 | 12 950 |
| Pakistan | 9 106 | 11 095 |
| Singapur | 3 828 | 5 120 |
| Tai | 3 557 | 3 071 |
| Türgi | 8 111 | 7 984 |
| Ameerika Ühendriigid | 3 973 | 3 589 |
| Vietnam | 4 416 | 6 293 |
| KOKKU | 131 388 | 131 313 |
| Allikas: Global Trade Atlas. |

(19)

Uurimise käigus saadud andmed seda väidet ei kinnita. Nagu on selgitatud punktis 2.3.2, ei muutunud Hiina ekspordihinnad ELi eksportimisel peatamise uurimisperioodi jooksul võrreldes algse uurimisperioodiga nimetamisväärselt. Lisaks leidis komisjon, analüüsides Hiinast pärit polüvinüülalkoholi ekspordi mahtusid üleilmses ulatuses, et ekspordikogused jäid peatamise uurimisperioodil samaks kui algsel uurimisperioodil (vt tabel 1). Vähenes ainult eksport liitu, kuid vastukaaluks suurenes samavõrra eksport Koreasse, Malaisiasse, Singapuri ja Vietnami. Seega ei mõjutanud väidetav vinüülatsetaatmonomeeri puudus Hiina tootjate polüvinüülalkoholi tootmisvõimsust ning eksport liitu vähenes peamiselt seetõttu, et Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordile oli kehtestatud dumpinguvastane tollimaks.

Tabel 1

Tabel 1

Polüvinüülalkoholi eksport Hiinast (tonnides)

Polüvinüülalkoholi eksport Hiinast (tonnides)

Sihtriik

Sihtriik

UP

UP

Peatamise UP

Peatamise UP

EL 27

53 602

31 300

Brasiilia

6 075

6 097

Kanada

2 626

2 903

India

16 421

19 651

Indoneesia

8 412

7 472

Lõuna-Korea

5 957

13 788

Malaisia

5 304

12 950

Pakistan

9 106

11 095

Singapur

3 828

5 120

Tai

3 557

3 071

Türgi

8 111

7 984

Ameerika Ühendriigid

3 973

3 589

Vietnam

4 416

6 293

KOKKU

131 388

131 313

Allikas: Global Trade Atlas.

Allikas:

| (20) | Kasutajad nimetasid ka COVID-19 tingitud tarneahela probleeme. Konteinerite puudumine põhjustas laevavedude, eelkõige Hiinast lähtuvate ja Atlandi-üleste vedude hinnatõusu, häirides üleilmseid transpordiahelaid. |
| --- | --- |

(20)

Kasutajad nimetasid ka COVID-19 tingitud tarneahela probleeme. Konteinerite puudumine põhjustas laevavedude, eelkõige Hiinast lähtuvate ja Atlandi-üleste vedude hinnatõusu, häirides üleilmseid transpordiahelaid.

| (21) | Importijad ja kasutajad väitsid veel, et liidu tootmisharu ei suuda endiselt rahuldada kogu liidu nõudlust polüvinüülalkoholi järele. Komisjon märkis, et kuigi liidu tootmisharu hakkas pärast meetmete kehtestamist oma toodangut suurendama, ei ole ta tõepoolest suutnud peatamise uurimisperioodil rahuldada kogu liidu nõudlust osaliselt seetõttu, et varem oli tema tootmisvõimsus vähenenud ja kuna vinüülatsetaatmonomeeri nappus valitses kogu maailmas. Igal juhul ei ole see olukord uus, sest juba algsel uurimisperioodil ei olnud liidu tootmisharu võimeline rahuldama kogu polüvinüülalkoholi tarbimist liidus. Liidu tarnesuutlikkus ei ole aga selline turutingimus, mis tingiks meetmete peatamise. |
| --- | --- |

(21)

Importijad ja kasutajad väitsid veel, et liidu tootmisharu ei suuda endiselt rahuldada kogu liidu nõudlust polüvinüülalkoholi järele. Komisjon märkis, et kuigi liidu tootmisharu hakkas pärast meetmete kehtestamist oma toodangut suurendama, ei ole ta tõepoolest suutnud peatamise uurimisperioodil rahuldada kogu liidu nõudlust osaliselt seetõttu, et varem oli tema tootmisvõimsus vähenenud ja kuna vinüülatsetaatmonomeeri nappus valitses kogu maailmas. Igal juhul ei ole see olukord uus, sest juba algsel uurimisperioodil ei olnud liidu tootmisharu võimeline rahuldama kogu polüvinüülalkoholi tarbimist liidus. Liidu tarnesuutlikkus ei ole aga selline turutingimus, mis tingiks meetmete peatamise.

| (22) | Kuigi komisjon oli sõnaselgelt nõustunud, et suutmatus nõudlust rahuldada tulenes otseselt vinüülatsetaatmonomeeri nappusest, väitsid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Cepi, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon keeldub käsitamast asjaolude muutumisena seda, et liidu tootmisharu ei suuda rahuldada Euroopa nõudlust. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi komisjon oli sõnaselgelt nõustunud, et suutmatus nõudlust rahuldada tulenes otseselt vinüülatsetaatmonomeeri nappusest, väitsid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Cepi, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon keeldub käsitamast asjaolude muutumisena seda, et liidu tootmisharu ei suuda rahuldada Euroopa nõudlust.

| (23) | Nagu on selgitatud põhjenduses (21), ei suutnud liidu tootmisharu rahuldada kogu liidu nõudlust juba enne vinüülatsetaatmonomeeri puuduse tekkimist ning põhjendustes (36) ja (37) on märgitud, et liidu tootmisharu tootmismaht ei vähenenud peatamise uurimisperioodil märkimisväärselt. Vastupidiselt väidetele nähtub tabelist 2 selgelt, et pakkumise vähenemine liidu turul tulenes impordi märkimisväärsest langusest, mitte liidu tootmisharu toodangu vähesusest. Seetõttu ei saa seda pidada selliseks turutingimuste muutuseks, mille tõttu tuleks olemasolevad meetmed peatada. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Nagu on selgitatud põhjenduses (21), ei suutnud liidu tootmisharu rahuldada kogu liidu nõudlust juba enne vinüülatsetaatmonomeeri puuduse tekkimist ning põhjendustes (36) ja (37) on märgitud, et liidu tootmisharu tootmismaht ei vähenenud peatamise uurimisperioodil märkimisväärselt. Vastupidiselt väidetele nähtub tabelist 2 selgelt, et pakkumise vähenemine liidu turul tulenes impordi märkimisväärsest langusest, mitte liidu tootmisharu toodangu vähesusest. Seetõttu ei saa seda pidada selliseks turutingimuste muutuseks, mille tõttu tuleks olemasolevad meetmed peatada. Seepärast lükati see väide tagasi.

2.3.   Liidu tootmisharu olukord peatamise uurimisperioodil

Liidu tootmisharu olukord peatamise uurimisperioodil

| (24) | Peatamise uurimisperioodil liidu tootmisharu majandusliku olukorra analüüsimisel vaadeldi kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandusnäitajaid vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(24)

Peatamise uurimisperioodil liidu tootmisharu majandusliku olukorra analüüsimisel vaadeldi kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandusnäitajaid vaatlusalusel perioodil.

| (25) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis Ahlstrom-Munksjö, et komisjon võrdles peatamise uurimisperioodi olukorraga 2016. aastal, kuid oleks pidanud seda võrdlema algse uurimisperioodiga. |
| --- | --- |

(25)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis Ahlstrom-Munksjö, et komisjon võrdles peatamise uurimisperioodi olukorraga 2016. aastal, kuid oleks pidanud seda võrdlema algse uurimisperioodiga.

| (26) | See väide tuli tagasi lükata. On ilmne, et komisjon võrdles olukorda peatamise uurimisperioodil olukorraga algsel uurimisperioodil. Lisaks võrdles ta mõningaid näitajaid liidu tootmisharu olukorraga 2016. aastal, enne Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi suurenemist. |
| --- | --- |

(26)

See väide tuli tagasi lükata. On ilmne, et komisjon võrdles olukorda peatamise uurimisperioodil olukorraga algsel uurimisperioodil. Lisaks võrdles ta mõningaid näitajaid liidu tootmisharu olukorraga 2016. aastal, enne Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi suurenemist.

2.3.1.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (27) | Tarbimine vabaturul oli peatamise uurimisperioodil 52 % väiksem kui algsel uurimisperioodil. Seda vähenemist võib seostada impordi vähenemisega, sest nagu on selgitatud punktis 2.3.4, jäi liidu tootmisharu müük stabiilseks. See muutus ei mõjutanud tootmisharusisest kasutamist, mis püsis stabiilsena. |
| --- | --- |

(27)

Tarbimine vabaturul oli peatamise uurimisperioodil 52 % väiksem kui algsel uurimisperioodil. Seda vähenemist võib seostada impordi vähenemisega, sest nagu on selgitatud punktis 2.3.4, jäi liidu tootmisharu müük stabiilseks. See muutus ei mõjutanud tootmisharusisest kasutamist, mis püsis stabiilsena.

2.3.2.   Import asjaomasest riigist ja kolmandatest riikidest

Import asjaomasest riigist ja kolmandatest riikidest

Tabel 2

Tabel 2

Import Hiinast ja kolmandatest riikidest

Import Hiinast ja kolmandatest riikidest

| | UP | 2020. aasta III kv | 2020. aasta IV kv | 2021. aasta I kv | 2021. aasta II kv | 2020. aasta II pa | 2021. aasta I pa | Peatamise UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Hiinast (tonnides) | 53 930 | 6 668 | 650 | 6 250 | 6 994 | 7 318 | 13 244 | 20 562 |
| Indeks (algne UP = 100 (4)) | 100 | 49 | 5 | 46 | 52 | 27 | 49 | 38 |
| Import muudest kolmandatest riikidest (tonnides) | 60 623 | 2 186 | 1 217 | 6 292 | 3 956 | 3 403 | 10 248 | 13 651 |
| Indeks (UP = 100) | 100 | 14 | 8 | 42 | 26 | 11 | 34 | 23 |
| Allikas: väliskaubandusandmebaas Comext. |

UP

UP

2020. aasta III kv

2020. aasta III kv

2020. aasta IV kv

2020. aasta IV kv

2021. aasta I kv

2021. aasta I kv

2021. aasta II kv

2021. aasta II kv

2020. aasta II pa

2020. aasta II pa

2021. aasta I pa

2021. aasta I pa

Peatamise UP

Peatamise UP

Import Hiinast (tonnides)

53 930

6 668

650

6 250

6 994

7 318

13 244

20 562

Indeks (algne UP = 100 (4))

4

100

49

5

46

52

27

49

38

Import muudest kolmandatest riikidest (tonnides)

60 623

2 186

1 217

6 292

3 956

3 403

10 248

13 651

Indeks (UP = 100)

100

14

8

42

26

11

34

23

Allikas: väliskaubandusandmebaas Comext.

Allikas:

| (28) | Võrreldes algse uurimisperioodiga vähenes peatamise uurimisperioodil import märkimisväärselt peamistest eksportivatest riikidest, nimelt Hiinast, Taiwanist, Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest. Kõige rohkem vähenes import Ameerika Ühendriikidest. |
| --- | --- |

(28)

Võrreldes algse uurimisperioodiga vähenes peatamise uurimisperioodil import märkimisväärselt peamistest eksportivatest riikidest, nimelt Hiinast, Taiwanist, Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest. Kõige rohkem vähenes import Ameerika Ühendriikidest.

| (29) | Olukorra analüüs näitas, et impordi suure languse tingis mitu tegurit. Kogu maailmas toimus impordi langus samal ajal, kui tekkisid COVID-19 pandeemiast tingitud üleilmsed tarneahela probleemid. Import Hiinast aga langes siis, kui kehtestati meetmed Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes, samal ajal kui Hiina ekspordi kogumaht kõikidesse muudesse sihtkohtadesse jäi stabiilseks (vt punkt 2.2). Mis puudutab Ameerika Ühendriikidest pärit importi, siis see vähenes ajal, mil talvetormist tingituna juba valitses vinüülatsetaatmonomeeri puudus. |
| --- | --- |

(29)

Olukorra analüüs näitas, et impordi suure languse tingis mitu tegurit. Kogu maailmas toimus impordi langus samal ajal, kui tekkisid COVID-19 pandeemiast tingitud üleilmsed tarneahela probleemid. Import Hiinast aga langes siis, kui kehtestati meetmed Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes, samal ajal kui Hiina ekspordi kogumaht kõikidesse muudesse sihtkohtadesse jäi stabiilseks (vt punkt 2.2). Mis puudutab Ameerika Ühendriikidest pärit importi, siis see vähenes ajal, mil talvetormist tingituna juba valitses vinüülatsetaatmonomeeri puudus.

| (30) | Kõik need tegurid vähendasid polüvinüülalkoholi ekspordikoguseid. Kõige märgatavam oli vähenemine 2020. aasta teisel poolel. 2021. aasta esimesel poolel hakkas tootmine taastuma, kuid seejärel vähenes Ameerika Ühendriikide talvetormi tõttu uuesti. Ameerika Ühendriikide 2021. aasta talvetorm ei põhjustanud pikaajalist kahju ja sellest tingitud vinüülatsetaatmonomeeri nappus hakkab nüüdseks mööduma. Liidu tootjate esitatud teabe kohaselt hakkas vinüülatsetaatmonomeeri tootmine Ameerika Ühendriikides pärast talvetorme taastuma juba 2022. aasta esimesel poolel. |
| --- | --- |

(30)

Kõik need tegurid vähendasid polüvinüülalkoholi ekspordikoguseid. Kõige märgatavam oli vähenemine 2020. aasta teisel poolel. 2021. aasta esimesel poolel hakkas tootmine taastuma, kuid seejärel vähenes Ameerika Ühendriikide talvetormi tõttu uuesti. Ameerika Ühendriikide 2021. aasta talvetorm ei põhjustanud pikaajalist kahju ja sellest tingitud vinüülatsetaatmonomeeri nappus hakkab nüüdseks mööduma. Liidu tootjate esitatud teabe kohaselt hakkas vinüülatsetaatmonomeeri tootmine Ameerika Ühendriikides pärast talvetorme taastuma juba 2022. aasta esimesel poolel.

| (31) | Hiinast pärit impordi kogused jäid pärast uurimisperioodi märkimisväärselt suureks ka pärast suurt langust (62 %). Seejuures oli Hiina impordi hind tõusnud vaid 2 % võrreldes algse uurimisperioodiga ning on ikka veel keskmiselt 4 % madalam kui liidu tootmisharu mittekahjustav hind, (5) mis tehti kindlaks algse uurimisega. Hiinast pärit impordi keskmine hind ilma dumpinguvastase tollimaksuta on aga keskmiselt 38 % madalam kui mittekahjustav hind.

  Tabel 3


  Hiinast pärit impordi hinnad | UP | 2020. aasta III kv | 2020. aasta IV kv | 2021. aasta I kv | 2021. aasta II kv | 2020. aasta II pa | 2021. aasta I pa | Peatamise UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi hind (eurot tonni kohta) | 1 498 | 1 370 | 1 346 | 1 393 | 1 835 | 1 368 | 1 627 | 1 535 |
| Indeks (algne UP = 100) | 100 | 91 | 90 | 93 | 122 | 91 | 109 | 102 |
| Allikas: väliskaubandusandmebaas Comext. |

(31)

Hiinast pärit impordi kogused jäid pärast uurimisperioodi märkimisväärselt suureks ka pärast suurt langust (62 %). Seejuures oli Hiina impordi hind tõusnud vaid 2 % võrreldes algse uurimisperioodiga ning on ikka veel keskmiselt 4 % madalam kui liidu tootmisharu mittekahjustav hind, (5) mis tehti kindlaks algse uurimisega. Hiinast pärit impordi keskmine hind ilma dumpinguvastase tollimaksuta on aga keskmiselt 38 % madalam kui mittekahjustav hind.

5

Tabel 3

Tabel 3

Hiinast pärit impordi hinnad

Hiinast pärit impordi hinnad

UP

UP

2020. aasta III kv

2020. aasta III kv

2020. aasta IV kv

2020. aasta IV kv

2021. aasta I kv

2021. aasta I kv

2021. aasta II kv

2021. aasta II kv

2020. aasta II pa

2020. aasta II pa

2021. aasta I pa

2021. aasta I pa

Peatamise UP

Peatamise UP

Hiinast pärit impordi hind (eurot tonni kohta)

1 498

1 370

1 346

1 393

1 835

1 368

1 627

1 535

Indeks (algne UP = 100)

100

91

90

93

122

91

109

102

Allikas: väliskaubandusandmebaas Comext.

Allikas:

| (32) | Pärast järelduste avalikustamist väitis Ahlstrom-Munksjö, et meetmete kehtestamise järgselt lakkas import Hiinast peaaegu täielikult ning alles siis, kui vinüülatsetaatmonomeeri tarneprobleemide tõttu tekkis polüvinüülalkoholi puudus, olid liidu polüvinüülalkoholi kasutajad sunnitud uuesti hakkama ostma HRVst pärit toodet. Ta leidis, et seetõttu ei saanud liidu tootmisharu ebakindlat olukorda põhjustada polüvinüülalkoholi import Hiinast. |
| --- | --- |

(32)

Pärast järelduste avalikustamist väitis Ahlstrom-Munksjö, et meetmete kehtestamise järgselt lakkas import Hiinast peaaegu täielikult ning alles siis, kui vinüülatsetaatmonomeeri tarneprobleemide tõttu tekkis polüvinüülalkoholi puudus, olid liidu polüvinüülalkoholi kasutajad sunnitud uuesti hakkama ostma HRVst pärit toodet. Ta leidis, et seetõttu ei saanud liidu tootmisharu ebakindlat olukorda põhjustada polüvinüülalkoholi import Hiinast.

| (33) | Esiteks, nagu komisjon selgitas, ei ole käesolevas menetluses oluline välja selgitada, kas kõnealuse impordi ja kindlakstehtud kahjustava olukorra vahel valitses põhjuslik seos. Kui liidu tootmisharu ei suuda taluda madala hinnaga impordi taastumist, ei ole tõenäoline, et praegused meetmed peatatakse, kuna see halvendaks liidu tootmisharu olukorda veelgi. Seega ei ole komisjon teinud järeldust, et liidu tootmisharu on ebakindlas olukorras praeguse Hiina impordi tõttu. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks, nagu komisjon selgitas, ei ole käesolevas menetluses oluline välja selgitada, kas kõnealuse impordi ja kindlakstehtud kahjustava olukorra vahel valitses põhjuslik seos. Kui liidu tootmisharu ei suuda taluda madala hinnaga impordi taastumist, ei ole tõenäoline, et praegused meetmed peatatakse, kuna see halvendaks liidu tootmisharu olukorda veelgi. Seega ei ole komisjon teinud järeldust, et liidu tootmisharu on ebakindlas olukorras praeguse Hiina impordi tõttu.

| (34) | Teiseks, Hiinast pärit impordi vähenemine oli dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise prognoositav tagajärg. Hiina tootmisvõimsus ei ole kuskile kadunud ja liidus on nõudlust Hiina impordi järele ka praegu. Nagu on rõhutatud põhjenduses (31), ostavad liidu polüvinüülalkoholi kasutajad endiselt märkimisväärsetes kogustes Hiina polüvinüülalkoholi, kui selle hind on õiglane. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses (66), on kasutajad dumpinguvastasest tollimaksust hoolimata endiselt kasumis. Seega võib öelda, et dumpinguvastasel tollimaksul on soovitud mõju. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(34)

Teiseks, Hiinast pärit impordi vähenemine oli dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise prognoositav tagajärg. Hiina tootmisvõimsus ei ole kuskile kadunud ja liidus on nõudlust Hiina impordi järele ka praegu. Nagu on rõhutatud põhjenduses (31), ostavad liidu polüvinüülalkoholi kasutajad endiselt märkimisväärsetes kogustes Hiina polüvinüülalkoholi, kui selle hind on õiglane. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses (66), on kasutajad dumpinguvastasest tollimaksust hoolimata endiselt kasumis. Seega võib öelda, et dumpinguvastasel tollimaksul on soovitud mõju. Seepärast lükati see väide tagasi.

2.3.3.   Toodang ja tootmisvõimsus

Toodang ja tootmisvõimsus

| (35) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja kasutusel olev tootmisvõimsus muutusid peatamise uurimisperioodil järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja kasutusel olev tootmisvõimsus | UP | 2020. aasta III kv | 2020. aasta IV kv | 2021. aasta I kv | 2021. aasta II kv | 2020. aasta II pa | 2021. aasta I pa | Peatamise UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | [80 000 – 90 000 ] | [15 000 – 20 000 ] | [15 000 – 20 000 ] | [20 000 – 25 000 ] | [20 000 – 25 000 ] | [30 000 – 40 000 ] | [40 000 – 50 000 ] | [80 000 – 90 000 ] |
| Indeks (algne UP = 100) | 100 | 75 | 90 | 102 | 113 | 83 | 108 | 95 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | [100 000 – 120 000 ] | [20 000 – 30 000 ] | [20 000 – 30 000 ] | [20 000 – 30 000 ] | [20 000 – 30 000 ] | [50 000 – 60 000 ] | [50 000 – 60 000 ] | [100 000 – 120 000 ] |
| Indeks (UP = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(35)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja kasutusel olev tootmisvõimsus muutusid peatamise uurimisperioodil järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja kasutusel olev tootmisvõimsus

Toodang, tootmisvõimsus ja kasutusel olev tootmisvõimsus

UP

UP

2020. aasta III kv

2020. aasta III kv

2020. aasta IV kv

2020. aasta IV kv

2021. aasta I kv

2021. aasta I kv

2021. aasta II kv

2021. aasta II kv

2020. aasta II pa

2020. aasta II pa

2021. aasta I pa

2021. aasta I pa

Peatamise UP

Peatamise UP

Tootmismaht (tonnides)

[80 000 – 90 000 ]

[15 000 – 20 000 ]

[15 000 – 20 000 ]

[20 000 – 25 000 ]

[20 000 – 25 000 ]

[30 000 – 40 000 ]

[40 000 – 50 000 ]

[80 000 – 90 000 ]

Indeks (algne UP = 100)

100

75

90

102

113

83

108

95

Tootmisvõimsus (tonnides)

[100 000 – 120 000 ]

[20 000 – 30 000 ]

[20 000 – 30 000 ]

[20 000 – 30 000 ]

[20 000 – 30 000 ]

[50 000 – 60 000 ]

[50 000 – 60 000 ]

[100 000 – 120 000 ]

Indeks (UP = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (36) | Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes peatamise uurimisperioodil võrreldes algse uurimisperioodiga kokku 5 %, kuid tootmisvõimsus ei muutunud. Kvartalite kaupa analüüsides aga ilmnevad ka nüansid. |
| --- | --- |

(36)

Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes peatamise uurimisperioodil võrreldes algse uurimisperioodiga kokku 5 %, kuid tootmisvõimsus ei muutunud. Kvartalite kaupa analüüsides aga ilmnevad ka nüansid.

| (37) | Liidu tootmisharu tootmismaht jätkas peatamise uurimisperioodi esimeses kvartalis langust, kuna see oli viimane meetmete kehtestamisele eelnenud kvartal, kui liidu tootmisharu kannatas endiselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi surve all. 2020. aasta oktoobris, pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, hakkas tootmismaht jälle kasvama ning oli peatamise uurimisperioodi teisel poolel 8 % suurem kui algsel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(37)

Liidu tootmisharu tootmismaht jätkas peatamise uurimisperioodi esimeses kvartalis langust, kuna see oli viimane meetmete kehtestamisele eelnenud kvartal, kui liidu tootmisharu kannatas endiselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi surve all. 2020. aasta oktoobris, pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, hakkas tootmismaht jälle kasvama ning oli peatamise uurimisperioodi teisel poolel 8 % suurem kui algsel uurimisperioodil.

2.3.4.   Müügimaht

Müügimaht

| (38) | Liidu tootmisharu müügimaht muutus peatamise uurimisperioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja -hinnad | UP | 2020. aasta III kv | 2020. aasta IV kv | 2021. aasta I kv | 2021. aasta II kv | 2020. aasta II pa | 2021. aasta I pa | Peatamise UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul (tonnides) | [40 000 – 50 000 ] | [5 000 – 10 000 ] | [5 000 – 10 000 ] | [10 000 – 15 000 ] | [10 000 – 15 000 ] | [15 000 – 20 000 ] | [25 000 – 30 000 ] | [40 000 – 50 000 ] |
| Indeks (algne UP = 100) | 100 | 77 | 80 | 119 | 118 | 79 | 118 | 99 |
| Liidu tootjate müügihind (eurot tonni kohta) | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 |
| Indeks (algne UP = 100) | 100 | 98 | 100 | 100 | 105 | 99 | 103 | 101 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 | 1,5 – 2,5 |
| Indeks (algne UP = 100) | 100 | 76 | 74 | 85 | 92 | 75 | 88 | 83 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(38)

Liidu tootmisharu müügimaht muutus peatamise uurimisperioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja -hinnad

Müügimaht ja -hinnad

UP

UP

2020. aasta III kv

2020. aasta III kv

2020. aasta IV kv

2020. aasta IV kv

2021. aasta I kv

2021. aasta I kv

2021. aasta II kv

2021. aasta II kv

2020. aasta II pa

2020. aasta II pa

2021. aasta I pa

2021. aasta I pa

Peatamise UP

Peatamise UP

Müügi kogumaht liidu turul (tonnides)

[40 000 – 50 000 ]

[5 000 – 10 000 ]

[5 000 – 10 000 ]

[10 000 – 15 000 ]

[10 000 – 15 000 ]

[15 000 – 20 000 ]

[25 000 – 30 000 ]

[40 000 – 50 000 ]

Indeks (algne UP = 100)

100

77

80

119

118

79

118

99

Liidu tootjate müügihind (eurot tonni kohta)

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

Indeks (algne UP = 100)

100

98

100

100

105

99

103

101

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

1,5 – 2,5

Indeks (algne UP = 100)

100

76

74

85

92

75

88

83

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (39) | Müügimaht ELis püsis suhteliselt stabiilne ja jäi algse uurimisperioodi tasemele. Sama kehtib ka müügihindade kohta. Liidu tootmisharu keskmine polüvinüülalkoholi hind peatamise uurimisperioodil oli 1 % kõrgem kui algsel uurimisperioodil. Kuid nagu on täheldatav tootmismahu puhul, hakkasid ka kogused ja hinnad peatamise uurimisperioodi esimesel poolel võrreldes algse uurimisperioodiga märgatavalt langema. Seevastu pärast dumpinguvastaste tollimaksude jõustumist hakkasid kogused ja hinnad jälle kasvama ning ületasid viimases kvartalis algse uurimisperioodi taseme vastavalt 18 % ja 5 %. |
| --- | --- |

(39)

Müügimaht ELis püsis suhteliselt stabiilne ja jäi algse uurimisperioodi tasemele. Sama kehtib ka müügihindade kohta. Liidu tootmisharu keskmine polüvinüülalkoholi hind peatamise uurimisperioodil oli 1 % kõrgem kui algsel uurimisperioodil. Kuid nagu on täheldatav tootmismahu puhul, hakkasid ka kogused ja hinnad peatamise uurimisperioodi esimesel poolel võrreldes algse uurimisperioodiga märgatavalt langema. Seevastu pärast dumpinguvastaste tollimaksude jõustumist hakkasid kogused ja hinnad jälle kasvama ning ületasid viimases kvartalis algse uurimisperioodi taseme vastavalt 18 % ja 5 %.

| (40) | Kui vinüülatsetaatmonomeeri hind hakkas terves maailmas langema, vähenesid peatamise uurimisperioodi kahe esimese kvartali jooksul ka polüvinüülalkoholi tootmiskulud. Kuid alates kolmandast kvartalist, kui Ameerika Ühendriikides tekkisid punktis 2.3.2 nimetatud vinüülatsetaatmonomeeri tarneprobleemid ja vinüülatsetaatmonomeeri hind pööras tõusule, hakkasid tootmiskulud uuesti kasvama, tõustes 14 % võrreldes peatamise uurimisperioodi teise kvartaliga. |
| --- | --- |

(40)

Kui vinüülatsetaatmonomeeri hind hakkas terves maailmas langema, vähenesid peatamise uurimisperioodi kahe esimese kvartali jooksul ka polüvinüülalkoholi tootmiskulud. Kuid alates kolmandast kvartalist, kui Ameerika Ühendriikides tekkisid punktis 2.3.2 nimetatud vinüülatsetaatmonomeeri tarneprobleemid ja vinüülatsetaatmonomeeri hind pööras tõusule, hakkasid tootmiskulud uuesti kasvama, tõustes 14 % võrreldes peatamise uurimisperioodi teise kvartaliga.

| (41) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem komisjoni järeldused liidu tootmisharu müügihindade kohta. |
| --- | --- |

(41)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem komisjoni järeldused liidu tootmisharu müügihindade kohta.

| (42) | Ahlstrom-Munksjö väitis, et Hiina ekspordi hinnad on tõusnud rohkem kui liidu tootmisharu hinnad ning et liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu on märkimisväärselt langenud. Ahlstrom-Munksjö arvates suurenes liidu tootmisharu kasumlikkus selle languse tõttu 18 %. |
| --- | --- |

(42)

Ahlstrom-Munksjö väitis, et Hiina ekspordi hinnad on tõusnud rohkem kui liidu tootmisharu hinnad ning et liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu on märkimisväärselt langenud. Ahlstrom-Munksjö arvates suurenes liidu tootmisharu kasumlikkus selle languse tõttu 18 %.

| (43) | See analüüs on selgelt väär. Esiteks tõusid Hiinast pärit impordi hind peatamise uurimisperioodil vaid ühe protsendipunkti võrra rohkem kui liidu tootmisharu hind, kuid jäi isegi koos dumpinguvastaste tollimaksudega väiksemaks kui liidu tootmisharu mittekahjustav hind. Teiseks, kui vaadelda ühiku tootmiskulu kvartalite kaupa, selgub, et peatamise uurimisperioodi kahes esimeses kvartalis see langes, kuid kui vinüülatsetaatmonomeeri hind pööras tõusule, hakkas ka ühiku tootmiskulu uuesti suurenema. Tootmiskulud olid peatamise uurimisperioodi viimases kvartalis 21 % kõrgemad kui esimeses kvartalis, kuid liidu tootmisharu hinnad tõusid samal perioodil vaid 7 %. See võimaldas liidu tootmisharul küll kasumisse jõuda, kuid annab tunnistust ka sellest, et kasvutendents oli alanud alles hiljuti (viimases kvartalis) ja nagu on selgitatud põhjenduses (49), ei olnud see piisavalt suur sihtkasumi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(43)

See analüüs on selgelt väär. Esiteks tõusid Hiinast pärit impordi hind peatamise uurimisperioodil vaid ühe protsendipunkti võrra rohkem kui liidu tootmisharu hind, kuid jäi isegi koos dumpinguvastaste tollimaksudega väiksemaks kui liidu tootmisharu mittekahjustav hind. Teiseks, kui vaadelda ühiku tootmiskulu kvartalite kaupa, selgub, et peatamise uurimisperioodi kahes esimeses kvartalis see langes, kuid kui vinüülatsetaatmonomeeri hind pööras tõusule, hakkas ka ühiku tootmiskulu uuesti suurenema. Tootmiskulud olid peatamise uurimisperioodi viimases kvartalis 21 % kõrgemad kui esimeses kvartalis, kuid liidu tootmisharu hinnad tõusid samal perioodil vaid 7 %. See võimaldas liidu tootmisharul küll kasumisse jõuda, kuid annab tunnistust ka sellest, et kasvutendents oli alanud alles hiljuti (viimases kvartalis) ja nagu on selgitatud põhjenduses (49), ei olnud see piisavalt suur sihtkasumi saavutamiseks.

| (44) | Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Seepärast lükati see väide tagasi.

| (45) | Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem väitsid, et komisjon tugines oma hinnangus küll andmetele, mille liidu tootjad olid esitanud vastustes küsimustikule, kuid ei võtnud arvesse koostööd tegevate kasutajate esitatud teavet liidu tootmisharu nõutava hinna kohta. |
| --- | --- |

(45)

Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem väitsid, et komisjon tugines oma hinnangus küll andmetele, mille liidu tootjad olid esitanud vastustes küsimustikule, kuid ei võtnud arvesse koostööd tegevate kasutajate esitatud teavet liidu tootmisharu nõutava hinna kohta.

| (46) | Komisjon lähtus liidu tootmisharu keskmise müügihinna arvutamisel liidu tootmisharu kogumüügist peatamise uurimisperioodil. Koostööd tegevad kasutajad aga esitasid teavet ainult konkreetsetele klientidele konkreetsete polüvinüülalkoholi kvaliteediklasside kaupa tehtud hinnapakkumiste kohta. Need pakkumised ei kajasta kogu turgu ning seetõttu ei saa neid võrrelda liidu tootmisharu keskmise müügihinna ega Hiinast pärit impordi keskmise hinnaga. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon lähtus liidu tootmisharu keskmise müügihinna arvutamisel liidu tootmisharu kogumüügist peatamise uurimisperioodil. Koostööd tegevad kasutajad aga esitasid teavet ainult konkreetsetele klientidele konkreetsete polüvinüülalkoholi kvaliteediklasside kaupa tehtud hinnapakkumiste kohta. Need pakkumised ei kajasta kogu turgu ning seetõttu ei saa neid võrrelda liidu tootmisharu keskmise müügihinna ega Hiinast pärit impordi keskmise hinnaga.

| (47) | Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Seepärast lükati see väide tagasi.

2.3.5.   Kasumlikkus

Kasumlikkus

| (48) | Liidu tootjate kasumlikkus muutus peatamise uurimisperioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Kulutasuvus | UP | 2020. aasta III kv | 2020. aasta IV kv | 2021. aasta I kv | 2021. aasta II kv | 2020. aasta II pa | 2021. aasta I pa | Peatamise UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | -10  % kuni –15  % | -10  % kuni –15  % | 0  % kuni 5  % | 5  % kuni 10  % | 0  % kuni 5  % | -5  % kuni 0  % | 2  % kuni 7  % | -2  % kuni 3  % |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(48)

Liidu tootjate kasumlikkus muutus peatamise uurimisperioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Kulutasuvus

Kulutasuvus

UP

UP

2020. aasta III kv

2020. aasta III kv

2020. aasta IV kv

2020. aasta IV kv

2021. aasta I kv

2021. aasta I kv

2021. aasta II kv

2021. aasta II kv

2020. aasta II pa

2020. aasta II pa

2021. aasta I pa

2021. aasta I pa

Peatamise UP

Peatamise UP

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

-10  % kuni –15  %

-10  % kuni –15  %

0  % kuni 5  %

5  % kuni 10  %

0  % kuni 5  %

-5  % kuni 0  %

2  % kuni 7  %

-2  % kuni 3  %

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (49) | Liidu tootmisharu jõudis peatamise uurimisperioodil kasumisse. Kuigi see on selge edasiminek võrreldes algse uurimisperioodiga, kui liidu tootmisharu kandis oma käibelt [-10 % kuni –15 %] suurust kahjumit, on liidu tootmisharu kasumlikkus endiselt palju väiksem kui sihtkasum (6 %). Müügihindade tõusule vastukaaluks tõusid teataval määral ka tootmiskulud. Tootmiskulude suurenemise tingis tooraine hinnatõus ja asjaolu, et hindu sai kohandada viivitusega, kuna kehtisid klientidega sõlmitud lepingud. |
| --- | --- |

(49)

Liidu tootmisharu jõudis peatamise uurimisperioodil kasumisse. Kuigi see on selge edasiminek võrreldes algse uurimisperioodiga, kui liidu tootmisharu kandis oma käibelt [-10 % kuni –15 %] suurust kahjumit, on liidu tootmisharu kasumlikkus endiselt palju väiksem kui sihtkasum (6 %). Müügihindade tõusule vastukaaluks tõusid teataval määral ka tootmiskulud. Tootmiskulude suurenemise tingis tooraine hinnatõus ja asjaolu, et hindu sai kohandada viivitusega, kuna kehtisid klientidega sõlmitud lepingud.

| (50) | Pärast järelduste avalikustamist vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö ja Cepi komisjoni järeldused liidu tootmisharu kasumlikkuse kohta. |
| --- | --- |

(50)

Pärast järelduste avalikustamist vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö ja Cepi komisjoni järeldused liidu tootmisharu kasumlikkuse kohta.

| (51) | Ahlstrom-Munksjö väitis, et liidu tootmisharu suutis oma kasumlikkust märkimisväärselt suurendada vaatamata väidetavalt märkimisväärsele impordile Hiinast. |
| --- | --- |

(51)

Ahlstrom-Munksjö väitis, et liidu tootmisharu suutis oma kasumlikkust märkimisväärselt suurendada vaatamata väidetavalt märkimisväärsele impordile Hiinast.

| (52) | Komisjon ei vaidlusta sugugi, et liidu tootmisharu kasumlikkus dumpinguvastase tollimaksu tõttu suurenes, kuid nagu on selgitatud põhjenduses (49), on liidu tootmisharu kasum endiselt oluliselt väiksem kui algse uurimise käigus kindlaksmääratud sihtkasum. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon ei vaidlusta sugugi, et liidu tootmisharu kasumlikkus dumpinguvastase tollimaksu tõttu suurenes, kuid nagu on selgitatud põhjenduses (49), on liidu tootmisharu kasum endiselt oluliselt väiksem kui algse uurimise käigus kindlaksmääratud sihtkasum.

2.3.6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (53) | Peatamise uurimisperioodi kvartalite ja hilisema perioodi suundumuste analüüs ei anna tunnistust sellest, et liidu tootmisharu olukord oleks püsivalt paranenud. Peatamise uurimisperioodi teises kvartalis tootmismaht tõepoolest suurenes 8 % ja müügimaht 18 % võrreldes algse uurimisperioodiga, kuid see tõus oli lühiajaline ja liidu tootmisharu kasumlikkus hakkas alates neljandast kvartalist taas langema. Põhjus peitub selles, et vinüülatsetaatmonomeeri hind ja seega ka polüvinüülalkoholi tootmiskulud suurenesid märkimisväärselt, kuid polüvinüülalkoholi hind ei hakanud tõusma kohe, kui tõusid tootmiskulud. Uurimise käigus peatamise uurimisperioodi järgse aja kohta kogutud andmetest selgub, et ajavahemikul 2021. aasta aprillist kuni septembrini tõusid vinüülatsetaatmonomeeri hinnad 57 % ja polüvinüülalkoholi tootmiskulud 28 %, kuid polüvinüülalkoholi hind tõusis ainult 26 %. |
| --- | --- |

(53)

Peatamise uurimisperioodi kvartalite ja hilisema perioodi suundumuste analüüs ei anna tunnistust sellest, et liidu tootmisharu olukord oleks püsivalt paranenud. Peatamise uurimisperioodi teises kvartalis tootmismaht tõepoolest suurenes 8 % ja müügimaht 18 % võrreldes algse uurimisperioodiga, kuid see tõus oli lühiajaline ja liidu tootmisharu kasumlikkus hakkas alates neljandast kvartalist taas langema. Põhjus peitub selles, et vinüülatsetaatmonomeeri hind ja seega ka polüvinüülalkoholi tootmiskulud suurenesid märkimisväärselt, kuid polüvinüülalkoholi hind ei hakanud tõusma kohe, kui tõusid tootmiskulud. Uurimise käigus peatamise uurimisperioodi järgse aja kohta kogutud andmetest selgub, et ajavahemikul 2021. aasta aprillist kuni septembrini tõusid vinüülatsetaatmonomeeri hinnad 57 % ja polüvinüülalkoholi tootmiskulud 28 %, kuid polüvinüülalkoholi hind tõusis ainult 26 %.

3.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (54) | Peatamise uurimisperioodil vähenes liidu tootjate müük sõltumatutele ettevõtjatele uurimisperioodiga võrreldes 1 %, müügihind aga tõusis 1 %. Kuid võrreldes vaatlusaluse perioodi võrdlusaastaga (2016) oli müügimaht ELis ikka veel 28 % väiksem. Tootmisvõimsus ei muutunud, kuid kasutusel olev tootmisvõimsus vähenes 5 %. Peatamise uurimisperioodil vähenesid tootmismaht ja kasutusel olev tootmisvõimsus 20 % võrreldes 2016. aastaga, |
| --- | --- |

(54)

Peatamise uurimisperioodil vähenes liidu tootjate müük sõltumatutele ettevõtjatele uurimisperioodiga võrreldes 1 %, müügihind aga tõusis 1 %. Kuid võrreldes vaatlusaluse perioodi võrdlusaastaga (2016) oli müügimaht ELis ikka veel 28 % väiksem. Tootmisvõimsus ei muutunud, kuid kasutusel olev tootmisvõimsus vähenes 5 %. Peatamise uurimisperioodil vähenesid tootmismaht ja kasutusel olev tootmisvõimsus 20 % võrreldes 2016. aastaga,

| (55) | kuid Hiinast imporditi endiselt märkimisväärseid koguseid. Hoolimata vastupidistest väidetest ei muutunud nii Hiina eksportivate tootjate tootmisvõimsus ega nende hinnakäitumine märkimisväärselt võrreldes sellega, mis oli kindlaks tehtud algse uurimise käigus. |
| --- | --- |

(55)

kuid Hiinast imporditi endiselt märkimisväärseid koguseid. Hoolimata vastupidistest väidetest ei muutunud nii Hiina eksportivate tootjate tootmisvõimsus ega nende hinnakäitumine märkimisväärselt võrreldes sellega, mis oli kindlaks tehtud algse uurimise käigus.

| (56) | Nagu on selgitatud punktides 2.2 ja 2.3, jäi Hiina tootmismaht peatamise uurimisperioodil samale tasemele kui algsel uurimisperioodil ning Hiinast pärit impordi hind on liidu tootmisharu mittekahjustavatest hinnast endiselt madalam. |
| --- | --- |

(56)

Nagu on selgitatud punktides 2.2 ja 2.3, jäi Hiina tootmismaht peatamise uurimisperioodil samale tasemele kui algsel uurimisperioodil ning Hiinast pärit impordi hind on liidu tootmisharu mittekahjustavatest hinnast endiselt madalam.

| (57) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et kuna teatavate näitajate, nagu müügimahu, müügihinna ja kasumlikkuse näitajate suundumus oli muutunud positiivseks, oli meetmete kehtestamine Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes liidu tootmisharule kasulik, kuna võimaldas liidu tootmisharul peatamise uurimisperioodil mõnevõrra tõsta müügihindu liidu turul. Need taastumise märgid ei olnud aga piisavalt tugevad ja on seni ilmnenud vaid lühikese aja jooksul. Komisjon võttis arvesse ka Hiina eksportivate tootjate hinnakäitumist peatamise uurimisperioodil ning seda, et polüvinüülalkoholi import Hiinast võib kiiresti taastuda, sest nagu on selgitatud punktis 2.3, ei mõjuta väidetav vinüülatsetaatmonomeeri puudujääk Hiina tootmisvõimsust ega ekspordimahtu. |
| --- | --- |

(57)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et kuna teatavate näitajate, nagu müügimahu, müügihinna ja kasumlikkuse näitajate suundumus oli muutunud positiivseks, oli meetmete kehtestamine Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes liidu tootmisharule kasulik, kuna võimaldas liidu tootmisharul peatamise uurimisperioodil mõnevõrra tõsta müügihindu liidu turul. Need taastumise märgid ei olnud aga piisavalt tugevad ja on seni ilmnenud vaid lühikese aja jooksul. Komisjon võttis arvesse ka Hiina eksportivate tootjate hinnakäitumist peatamise uurimisperioodil ning seda, et polüvinüülalkoholi import Hiinast võib kiiresti taastuda, sest nagu on selgitatud punktis 2.3, ei mõjuta väidetav vinüülatsetaatmonomeeri puudujääk Hiina tootmisvõimsust ega ekspordimahtu.

| (58) | Seega ei saa järeldada, et kui meetmed peatataks, siis kahju tõenäoliselt ei jätkuks, kuigi meetmed puuduvad. Komisjon järeldas hoopis, et tõendid ei näita, et turutingimused oleksid ajutiselt muutunud sellisel määral, et pärast peatamist kahju tõenäoliselt ei jätkuks. |
| --- | --- |

(58)

Seega ei saa järeldada, et kui meetmed peatataks, siis kahju tõenäoliselt ei jätkuks, kuigi meetmed puuduvad. Komisjon järeldas hoopis, et tõendid ei näita, et turutingimused oleksid ajutiselt muutunud sellisel määral, et pärast peatamist kahju tõenäoliselt ei jätkuks.

| (59) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Ahlstrom-Munksjö, et liidu tootmisharu müügimaht peatamise uurimisperioodil oli vaid 1 % väiksem kui algsel uurimisperioodil, 2021. aasta esimesel poolaastal aga oli see 18 % suurem kui algsel uurimisperioodil. Tema arvates on see vastuolus komisjoni järeldusega, et kui tollimaks kaotada, siis kahju tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(59)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Ahlstrom-Munksjö, et liidu tootmisharu müügimaht peatamise uurimisperioodil oli vaid 1 % väiksem kui algsel uurimisperioodil, 2021. aasta esimesel poolaastal aga oli see 18 % suurem kui algsel uurimisperioodil. Tema arvates on see vastuolus komisjoni järeldusega, et kui tollimaks kaotada, siis kahju tõenäoliselt jätkub.

| (60) | Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Peatamise uurimisperioodi esimesel poolel ilmnes COVID-19 pandeemia ja vinüülatsetaatmonomeeri nappuse mõju. Perioodi teisel poolel suutis liidu tootmisharu meetmete toel suurendada oma toodangut ja rahuldada liidu nõudluse. See on selge märk taastumisest. Samas näitas uurimine, et i) Hiina eksportivatel tootjatel on endiselt palju kasutamata tootmisvõimsust ja nad ekspordivad ELi märkimisväärsetes kogustes hoolimata tollimaksust, ii) nende hinnad on liidu hindadest madalamad hoolimata dumpinguvastasest tollimaksust, iii) liidu turg on Hiina tootjate jaoks atraktiivne oma hinnataseme ja märkimisväärse nõudluse poolest ning iv) vinüülatsetaatmonomeeri hinnatõus mõjutab negatiivselt liidu tootmisharu tootmiskulusid ja kasumlikkust. Kõiki neid asjaolusid arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et praegu küll kahju ei esine, kuid pärast peatamist see tõenäoliselt jätkuks. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Peatamise uurimisperioodi esimesel poolel ilmnes COVID-19 pandeemia ja vinüülatsetaatmonomeeri nappuse mõju. Perioodi teisel poolel suutis liidu tootmisharu meetmete toel suurendada oma toodangut ja rahuldada liidu nõudluse. See on selge märk taastumisest. Samas näitas uurimine, et i) Hiina eksportivatel tootjatel on endiselt palju kasutamata tootmisvõimsust ja nad ekspordivad ELi märkimisväärsetes kogustes hoolimata tollimaksust, ii) nende hinnad on liidu hindadest madalamad hoolimata dumpinguvastasest tollimaksust, iii) liidu turg on Hiina tootjate jaoks atraktiivne oma hinnataseme ja märkimisväärse nõudluse poolest ning iv) vinüülatsetaatmonomeeri hinnatõus mõjutab negatiivselt liidu tootmisharu tootmiskulusid ja kasumlikkust. Kõiki neid asjaolusid arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et praegu küll kahju ei esine, kuid pärast peatamist see tõenäoliselt jätkuks.

| (61) | Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(61)

Seepärast lükati see väide tagasi.

| (62) | Cepi väitis, et tollimaksu ajutine peatamine ei muudaks liidu tootmisharu selget jõudmist kasumisse, kui võtta arvesse ka pärast peatamise uurimisperioodi toimunud hinnatõusu. See äriühing märkis, et ka alumiiniumist lehtvaltstoodete puhul ei ole liidu tootmisharu jõudnud sihtkasumini, kuid komisjon peatas siiski tollimaksu ajutiselt põhjusel, et peatamine tõenäoliselt ei muuda liidu tootmisharu positiivseid suundumusi (6). |
| --- | --- |

(62)

Cepi väitis, et tollimaksu ajutine peatamine ei muudaks liidu tootmisharu selget jõudmist kasumisse, kui võtta arvesse ka pärast peatamise uurimisperioodi toimunud hinnatõusu. See äriühing märkis, et ka alumiiniumist lehtvaltstoodete puhul ei ole liidu tootmisharu jõudnud sihtkasumini, kuid komisjon peatas siiski tollimaksu ajutiselt põhjusel, et peatamine tõenäoliselt ei muuda liidu tootmisharu positiivseid suundumusi (6).

6

| (63) | Komisjon ei olnud selle analüüsiga nõus. Alumiiniumist lehtvaltstoodete uurimise käigus paranes liidu tootmisharu olukord pärast uurimisperioodi väga oluliselt ja uurimisperioodi järgsel ajal enam ei tekkinud sellist kahju kui algsel uurimisperioodil. Tolle juhtumi puhul suurenes liidu tootjate müük sõltumatutele ettevõtjatele 2021. aasta esimesel poolaastal rohkem kui 55 % võrreldes uurimisperioodiga ja kasvu jätkumist prognoositi ka 2022. aastaks. Seevastu käesolevas menetluses ei põhjusta liidu polüvinüülalkoholi tootmisharu raskusi müügimahtude vähenemine, vaid märkimisväärne hinnalangus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Kasumlikkus saab paraneda vaid juhul, kui vähenevad tootmiskulud (mis on toorainehindade tõusutendentsi arvestades ebatõenäoline) või kui müügihinnad jõuavad uuesti mittekahjustavale tasemele. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon ei olnud selle analüüsiga nõus. Alumiiniumist lehtvaltstoodete uurimise käigus paranes liidu tootmisharu olukord pärast uurimisperioodi väga oluliselt ja uurimisperioodi järgsel ajal enam ei tekkinud sellist kahju kui algsel uurimisperioodil. Tolle juhtumi puhul suurenes liidu tootjate müük sõltumatutele ettevõtjatele 2021. aasta esimesel poolaastal rohkem kui 55 % võrreldes uurimisperioodiga ja kasvu jätkumist prognoositi ka 2022. aastaks. Seevastu käesolevas menetluses ei põhjusta liidu polüvinüülalkoholi tootmisharu raskusi müügimahtude vähenemine, vaid märkimisväärne hinnalangus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Kasumlikkus saab paraneda vaid juhul, kui vähenevad tootmiskulud (mis on toorainehindade tõusutendentsi arvestades ebatõenäoline) või kui müügihinnad jõuavad uuesti mittekahjustavale tasemele.

| (64) | Dumpinguvastase tollimaksu peatamine võimaldaks Hiina polüvinüülalkoholil tulla liidu turule liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt odavama dumpinguhinnaga, nagu on märgitud põhjenduses (31). See aga oleks hinnasurve, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade edasist langust ja vähendaks otseselt selle kasumlikkust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Dumpinguvastase tollimaksu peatamine võimaldaks Hiina polüvinüülalkoholil tulla liidu turule liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt odavama dumpinguhinnaga, nagu on märgitud põhjenduses (31). See aga oleks hinnasurve, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade edasist langust ja vähendaks otseselt selle kasumlikkust. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (65) | Meetmete kehtestamine Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes on selgelt toonud kasu liidu polüvinüülalkoholi tootmisharule, kes müüb oma tooteid vabaturul. See on võimaldanud liidu tootmisharul kahjustavast dumpingust vähemalt osaliselt taastuda. Samas on liidu tootmisharu olukord endiselt habras. Nagu eespool selgitatud, kui praegused meetmed peatataks, siis meetmete puudumise ajal kahju tekkimine tõenäoliselt jätkuks. |
| --- | --- |

(65)

Meetmete kehtestamine Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes on selgelt toonud kasu liidu polüvinüülalkoholi tootmisharule, kes müüb oma tooteid vabaturul. See on võimaldanud liidu tootmisharul kahjustavast dumpingust vähemalt osaliselt taastuda. Samas on liidu tootmisharu olukord endiselt habras. Nagu eespool selgitatud, kui praegused meetmed peatataks, siis meetmete puudumise ajal kahju tekkimine tõenäoliselt jätkuks.

| (66) | Komisjon märkis ka, et hoolimata väidetest, et dumpinguvastased meetmed avaldavad polüvinüülalkoholi kasutajatele negatiivset mõju, selgub peatamise mõju analüüsiks kogutud andmetest, et kõik üheksa kasutajat ja importijat, kes tegid koostööd ja vastasid peatamist käsitlevale küsimustikule, välja arvatud üks, jäid kasumisse ka pärast Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon märkis ka, et hoolimata väidetest, et dumpinguvastased meetmed avaldavad polüvinüülalkoholi kasutajatele negatiivset mõju, selgub peatamise mõju analüüsiks kogutud andmetest, et kõik üheksa kasutajat ja importijat, kes tegid koostööd ja vastasid peatamist käsitlevale küsimustikule, välja arvatud üks, jäid kasumisse ka pärast Hiinast pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist.

| (67) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem komisjoni järeldused dumpinguvastase tollimaksu mõju kohta polüvinüülalkoholi kasutajatele. |
| --- | --- |

(67)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta vaidlustasid Ahlstrom-Munksjö, Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem komisjoni järeldused dumpinguvastase tollimaksu mõju kohta polüvinüülalkoholi kasutajatele.

| (68) | Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem väitsid, et polüvinüülalkoholi importijate ja kasutajate teenitud kasum tuleneb enne dumpinguvastase tollimaksu jõustumist ostetud polüvinüülalkoholi varude müügist. |
| --- | --- |

(68)

Carbochem, Far Polymers, Gamma Chimica ja Jeniuschem väitsid, et polüvinüülalkoholi importijate ja kasutajate teenitud kasum tuleneb enne dumpinguvastase tollimaksu jõustumist ostetud polüvinüülalkoholi varude müügist.

| (69) | Uurimise käigus saadud andmed seda järeldust ei kinnita. Viimases kvartalis enne meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi kogused ei suurenenud, vaid hoopis vähenesid 51 % (vt tabel 2). Lisaks, nagu huvitatud ettevõtjad ise kinnitasid, said nad polüvinüülalkoholi hinnatõusu klientidele üle kanda. Sama selgus nii algses uurimises kui ka käesolevas menetluses. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(69)

Uurimise käigus saadud andmed seda järeldust ei kinnita. Viimases kvartalis enne meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi kogused ei suurenenud, vaid hoopis vähenesid 51 % (vt tabel 2). Lisaks, nagu huvitatud ettevõtjad ise kinnitasid, said nad polüvinüülalkoholi hinnatõusu klientidele üle kanda. Sama selgus nii algses uurimises kui ka käesolevas menetluses. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (70) | Ahlstrom-Munksjö väitis, et komisjon jättis liidu huvid tegelikult analüüsimata. |
| --- | --- |

(70)

Ahlstrom-Munksjö väitis, et komisjon jättis liidu huvid tegelikult analüüsimata.

| (71) | See väide tuli tagasi lükata. Ühelt poolt järeldas komisjon, et meetmete peatamise korral tõenäoliselt jätkuks kahju liidu tootmisharule. Teiselt poolt selgus uurimise käigus, et vinüülatsetaatmonomeeri (ja polüvinüülalkoholi) tootmine hakkab jõudma tavapärasele tasemele, et Hiina eksportivad tootjad ekspordivad dumpinguvastasest tollimaksust hoolimata endiselt konkurentsivõimeliste hindadega ning et polüvinüülalkoholi kasutajad liidus suutsid hinnatõusu oma klientidele üle kanda ja on endiselt kasumis. Seetõttu leidis komisjon, et millestki ei saa järeldada, et dumpinguvastaste tollimaksude peatamine on liidu huvides. |
| --- | --- |

(71)

See väide tuli tagasi lükata. Ühelt poolt järeldas komisjon, et meetmete peatamise korral tõenäoliselt jätkuks kahju liidu tootmisharule. Teiselt poolt selgus uurimise käigus, et vinüülatsetaatmonomeeri (ja polüvinüülalkoholi) tootmine hakkab jõudma tavapärasele tasemele, et Hiina eksportivad tootjad ekspordivad dumpinguvastasest tollimaksust hoolimata endiselt konkurentsivõimeliste hindadega ning et polüvinüülalkoholi kasutajad liidus suutsid hinnatõusu oma klientidele üle kanda ja on endiselt kasumis. Seetõttu leidis komisjon, et millestki ei saa järeldada, et dumpinguvastaste tollimaksude peatamine on liidu huvides.

| (72) | Sellest järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete peatamise tingimused, mis on loetletud alusmääruse artikli 14 lõikes 4, ei ole praegu täidetud. Käesolev otsus ei võta komisjonilt õigust teha alusmääruse artikli 14 lõike 4 kohane otsus tulevikus, |
| --- | --- |

(72)

Sellest järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete peatamise tingimused, mis on loetletud alusmääruse artikli 14 lõikes 4, ei ole praegu täidetud. Käesolev otsus ei võta komisjonilt õigust teha alusmääruse artikli 14 lõike 4 kohane otsus tulevikus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1336 artikliga 1 Hiina Rahvavabariigist pärit polüvinüülalkoholi impordi suhtes kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu peatamise tingimused, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõikes 4, ei ole täidetud.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 11. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 25. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1336, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide impordi suhtes (ELT L 315, 29.9.2020, lk 1).

2

(3)  Carbochem Srl, Cordial Adhesives B.V., EOC Belgium NV, FAR Polymers Srl, Gamma Chimica SpA, Grünig KG, Jeniuschem SpA, Solutia Europe SPRL, Wacker Chemie AG, Wegochem Europe B.V.

3

(4)  Võrdluse võimaldamiseks võetakse kvartalimahuks 1⁄4 ja pooleaastamahuks 1⁄2 uurimisperioodi aastamahust.

4

(5)  Pärast tollimaksude, dumpinguvastaste tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmist.

5

(6)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1788, 8. oktoober 2021, millega peatatakse Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumist lehtvaltstoodete impordi suhtes määrusega (EL) 2021/1784 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 359, 11.10.2021, lk 105).

6

---