# Az Európai Unió L 206/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 206 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. augusztus 8. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 206

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. augusztus 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/1369 rendelete (2022. augusztus 5.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1370 rendelete (2022. augusztus 5.) az 1881/2006/EK rendeletnek az egyes élelmiszerekben előforduló ochratoxin A felső határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1371 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről (
  1
  ) | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1372 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) Unióba történő bekerülésének, Unión belüli szállításának és elterjedésének, valamint szaporításának és kiengedésének megakadályozását célzó ideiglenes intézkedésekről | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1373 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) a vas-hidroxid-adipát-tartrát új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 28 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1374 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) a kálium-diformiát elválasztott malacok, hízósertések és kocák takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről és a 333/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 35 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1375 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) az etoxikin antioxidánsok funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő engedélyezésének megtagadásáról és az (EU) 2017/962 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 39 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1376 végrehajtási határozata (2022. július 26.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a villamos energia Dániában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2022) 5046. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1377 végrehajtási határozata (2022. augusztus 4.) a 2007/453/EK határozat mellékletének Franciaország BSE-státusa tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 5507 számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2022/1378 iránymutatása (2022. július 28.) az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló 2008/596/EK iránymutatás módosításáról (EKB/2008/5)(EKB/2022/28) | 55 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2022/1369 rendelete (2022. augusztus 5.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről

1

*

A Bizottság (EU) 2022/1370 rendelete (2022. augusztus 5.) az 1881/2006/EK rendeletnek az egyes élelmiszerekben előforduló ochratoxin A felső határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság (EU) 2022/1371 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről (
  1
  )

1

15

*

A Bizottság (EU) 2022/1372 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) Unióba történő bekerülésének, Unión belüli szállításának és elterjedésének, valamint szaporításának és kiengedésének megakadályozását célzó ideiglenes intézkedésekről

Meloidogyne graminicola

16

*

A Bizottság (EU) 2022/1373 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) a vas-hidroxid-adipát-tartrát új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

28

*

A Bizottság (EU) 2022/1374 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) a kálium-diformiát elválasztott malacok, hízósertések és kocák takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről és a 333/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

35

*

A Bizottság (EU) 2022/1375 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) az etoxikin antioxidánsok funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő engedélyezésének megtagadásáról és az (EU) 2017/962 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

39

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2022/1376 végrehajtási határozata (2022. július 26.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a villamos energia Dániában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2022) 5046. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 5046. számú dokumentummal történt)

1

42

*

A Bizottság (EU) 2022/1377 végrehajtási határozata (2022. augusztus 4.) a 2007/453/EK határozat mellékletének Franciaország BSE-státusa tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 5507 számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 5507 számú dokumentummal történt)

1

51

IRÁNYMUTATÁSOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2022/1378 iránymutatása (2022. július 28.) az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló 2008/596/EK iránymutatás módosításáról (EKB/2008/5)(EKB/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/1

---

A TANÁCS (EU) 2022/1369 RENDELETE

(2022. augusztus 5.)

a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 122. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Oroszországi Föderáció, az Unió fő külső gázszállítója katonai agressziót indított az Energiaközösség egyik szerződő fele, Ukrajna ellen. Az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió 2022 februárja óta bekövetkezett eszkalálódása a gázellátás jelentős csökkenéséhez vezetett, mivel az Oroszországi Föderáció szándékosan kísérletet tett a gázellátás politikai fegyverként való alkalmazására. Az Oroszországból Belaruszon keresztül történő vezetékes gázszállítás leállt, míg az Ukrajnán keresztül szállított gáz mennyisége folyamatosan csökken. Az Oroszországból érkező teljes gázáram jelenleg nem éri el a 2016–2021 közötti időszak átlagos gázáramának a 30 %-át. Az ellátás említett csökkenése példátlanul magas és ingadozó energiaárakhoz vezetett, ami hozzájárult az inflációhoz, és további gazdasági visszaesés kockázatát hordozza magában Európában. |
| --- | --- |

(1)

Az Oroszországi Föderáció, az Unió fő külső gázszállítója katonai agressziót indított az Energiaközösség egyik szerződő fele, Ukrajna ellen. Az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió 2022 februárja óta bekövetkezett eszkalálódása a gázellátás jelentős csökkenéséhez vezetett, mivel az Oroszországi Föderáció szándékosan kísérletet tett a gázellátás politikai fegyverként való alkalmazására. Az Oroszországból Belaruszon keresztül történő vezetékes gázszállítás leállt, míg az Ukrajnán keresztül szállított gáz mennyisége folyamatosan csökken. Az Oroszországból érkező teljes gázáram jelenleg nem éri el a 2016–2021 közötti időszak átlagos gázáramának a 30 %-át. Az ellátás említett csökkenése példátlanul magas és ingadozó energiaárakhoz vezetett, ami hozzájárult az inflációhoz, és további gazdasági visszaesés kockázatát hordozza magában Európában.

| (2) | Mindezek figyelembevételével a Bizottság a 2022. március 8-i„REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című közleménye mellett 2022. május 18-án bemutatta a REPowerEU tervetazzal a céllal, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2027-ig megszüntesse az Unió orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét. Az említett cél eléréséhez a REPowerEU terv energiamegtakarítással és az energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedéseket határoz meg, és a fosszilis tüzelőanyagok felváltása érdekében javasolja a tiszta energiára való gyorsított átállást a háztartásokban, az iparban és az energiatermelésben. A kínálati oldalra vonatkozó intézkedések magukban foglalhatják többek között a gázbeszerzések jobb koordinálását, valamint az európai gázpiaci szereplők általi közös beszerzések elősegítését a nemzetközi gázpiacon, továbbá minden arra irányuló erőfeszítést, hogy meg lehessen őrizni az olyan villamosenergia-termelési kapacitásokat, amelyek nem importált gázon alapulnak. |
| --- | --- |

(2)

Mindezek figyelembevételével a Bizottság a 2022. március 8-i„REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című közleménye mellett 2022. május 18-án bemutatta a REPowerEU tervetazzal a céllal, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2027-ig megszüntesse az Unió orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét. Az említett cél eléréséhez a REPowerEU terv energiamegtakarítással és az energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedéseket határoz meg, és a fosszilis tüzelőanyagok felváltása érdekében javasolja a tiszta energiára való gyorsított átállást a háztartásokban, az iparban és az energiatermelésben. A kínálati oldalra vonatkozó intézkedések magukban foglalhatják többek között a gázbeszerzések jobb koordinálását, valamint az európai gázpiaci szereplők általi közös beszerzések elősegítését a nemzetközi gázpiacon, továbbá minden arra irányuló erőfeszítést, hogy meg lehessen őrizni az olyan villamosenergia-termelési kapacitásokat, amelyek nem importált gázon alapulnak.

| (3) | Az Unió további intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy növelje felkészültségi szintjét a gázellátási zavarok esetére. Az (EU) 2022/1032 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) azzal a céllal fogadták el, hogy a következő téli évszakokra biztosítva legyen a föld alatti tárolóhelyek feltöltöttsége. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió további intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy növelje felkészültségi szintjét a gázellátási zavarok esetére. Az (EU) 2022/1032 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) azzal a céllal fogadták el, hogy a következő téli évszakokra biztosítva legyen a föld alatti tárolóhelyek feltöltöttsége.

| (4) | Ezenkívül a Bizottság 2022 februárjában és 2022 májusában elvégezte az összes nemzeti vészhelyzeti terv részletes vizsgálatát, valamint mélyrehatóan megvizsgálta az ellátásbiztonsági helyzetet. A 2022 februárja óta az Unió által hozott intézkedéseket úgy alakították ki, hogy 2027-ig teljes mértékben ki lehessen vezetni az orosz gázt, és csökkenteni lehessen a további jelentős ellátási zavarokból eredő kockázatokat. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a Bizottság 2022 februárjában és 2022 májusában elvégezte az összes nemzeti vészhelyzeti terv részletes vizsgálatát, valamint mélyrehatóan megvizsgálta az ellátásbiztonsági helyzetet. A 2022 februárja óta az Unió által hozott intézkedéseket úgy alakították ki, hogy 2027-ig teljes mértékben ki lehessen vezetni az orosz gázt, és csökkenteni lehessen a további jelentős ellátási zavarokból eredő kockázatokat.

| (5) | Az Oroszországból érkező gázellátás zavarainak közelmúltbeli eszkalálódása azonban előrevetíti a jelentős kockázatát annak, hogy Oroszország a közeljövőben hirtelen és egyoldalúan huzamosabb időre teljesen leállítja a gázszállítást. Az Uniónak ezért számolnia kell ezzel a kockázattal, és – a szolidaritás szellemében – fel kell készülnie annak lehetőségére, hogy Oroszország felől a gázellátás megszakad. Azonnali proaktív fellépésre van tehát szükség a további zavarkeltő intézkedések előrejelzéséhez és az Unió jövőbeli sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességének megerősítéséhez. Az uniós szintű koordinált fellépés révén elkerülhetők a gázellátás esetleges megszakadásából eredő, a gazdaságot és a polgárokat érő súlyos károk. |
| --- | --- |

(5)

Az Oroszországból érkező gázellátás zavarainak közelmúltbeli eszkalálódása azonban előrevetíti a jelentős kockázatát annak, hogy Oroszország a közeljövőben hirtelen és egyoldalúan huzamosabb időre teljesen leállítja a gázszállítást. Az Uniónak ezért számolnia kell ezzel a kockázattal, és – a szolidaritás szellemében – fel kell készülnie annak lehetőségére, hogy Oroszország felől a gázellátás megszakad. Azonnali proaktív fellépésre van tehát szükség a további zavarkeltő intézkedések előrejelzéséhez és az Unió jövőbeli sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességének megerősítéséhez. Az uniós szintű koordinált fellépés révén elkerülhetők a gázellátás esetleges megszakadásából eredő, a gazdaságot és a polgárokat érő súlyos károk.

| (6) | Az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, a gázellátás biztonságára vonatkozó jelenlegi jogi keret (2) nem kezeli megfelelően a nagyobb gázszolgáltatók 30 napot meghaladó ellátási zavarait. Az ilyen ellátási zavarokra vonatkozó jogi keret hiánya a tagállamok koordinálatlan fellépésének kockázatához vezet, ami veszélyezteti a szomszédos tagállamok ellátásbiztonságát, és további terheket róhat az uniós iparra és fogyasztókra. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, a gázellátás biztonságára vonatkozó jelenlegi jogi keret (2) nem kezeli megfelelően a nagyobb gázszolgáltatók 30 napot meghaladó ellátási zavarait. Az ilyen ellátási zavarokra vonatkozó jogi keret hiánya a tagállamok koordinálatlan fellépésének kockázatához vezet, ami veszélyezteti a szomszédos tagállamok ellátásbiztonságát, és további terheket róhat az uniós iparra és fogyasztókra.

| (7) | Az Európai Tanács 2022. március 24–25-i ülésének következtetéseiről szóló, 2022. április 7-i állásfoglalásában az Európai Parlament egy olyan terv kidolgozására szólított fel, amely rövid távon biztosítja az Unió energiaellátásának biztonságát. 2022. május 31-i és június 23-i ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen javaslatokat az esetleges jelentős ellátási zavarokra való felkészültség javítására a megfizethető árú energiaellátás biztosítása érdekében. Az Európai Tanács említett kérésére a Bizottság az Unió nemzetközi partnereivel együtt tárja fel az emelkedő energiaárak megfékezésének módjait, ideértve adott esetben az ideiglenes behozatali árplafonok bevezetésének a megvalósíthatóságát is. Az említett kérés mellett a Bizottság folytatja továbbá az európai villamosenergia-piac működésének – ezen belül a gázárak által e tekintetben gyakorolt hatásnak – az optimalizálására irányuló munkát annak érdekében, hogy a villamosenergia-piac felkészültebb legyen arra, hogy ellenálljon a kirívó mértékű jövőbeli áringadozásoknak, megfizethető villamos energiát biztosítson, és teljes mértékben illeszkedjen egy dekarbonizált energiarendszerbe, az egységes piac integritásának megőrzése, a zöld átállásra irányuló ösztönzők fenntartása, az ellátásbiztonság megőrzése és az aránytalan költségvetési költségek elkerülése mellett. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács 2022. március 24–25-i ülésének következtetéseiről szóló, 2022. április 7-i állásfoglalásában az Európai Parlament egy olyan terv kidolgozására szólított fel, amely rövid távon biztosítja az Unió energiaellátásának biztonságát. 2022. május 31-i és június 23-i ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen javaslatokat az esetleges jelentős ellátási zavarokra való felkészültség javítására a megfizethető árú energiaellátás biztosítása érdekében. Az Európai Tanács említett kérésére a Bizottság az Unió nemzetközi partnereivel együtt tárja fel az emelkedő energiaárak megfékezésének módjait, ideértve adott esetben az ideiglenes behozatali árplafonok bevezetésének a megvalósíthatóságát is. Az említett kérés mellett a Bizottság folytatja továbbá az európai villamosenergia-piac működésének – ezen belül a gázárak által e tekintetben gyakorolt hatásnak – az optimalizálására irányuló munkát annak érdekében, hogy a villamosenergia-piac felkészültebb legyen arra, hogy ellenálljon a kirívó mértékű jövőbeli áringadozásoknak, megfizethető villamos energiát biztosítson, és teljes mértékben illeszkedjen egy dekarbonizált energiarendszerbe, az egységes piac integritásának megőrzése, a zöld átállásra irányuló ösztönzők fenntartása, az ellátásbiztonság megőrzése és az aránytalan költségvetési költségek elkerülése mellett.

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Ilyen helyzetnek minősül annak kockázata, hogy az orosz gázszállítás 2022 év végéig teljesen leáll. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Ilyen helyzetnek minősül annak kockázata, hogy az orosz gázszállítás 2022 év végéig teljesen leáll.

| (9) | Tekintettel az Unió gázellátása megszakadásának közvetlen kockázatára, a tagállamoknak most kell intézkedéseket hozniuk annak érdekében, hogy a 2022-2023-as téli idény előtt csökkentsék nemzeti gázkeresletüket. Ez az önkéntes keresletcsökkentés különösen a tárolási kapacitások feltöltéséhez járulna hozzá, amelyek így a 2022-2023-as téli évszak végén nem fognak kimerülni, lehetővé téve a tagállamok részére a 2023 februári és márciusi esetleges hideg időszakok kezelését, valamint megkönnyítve a tároló kapacitások feltöltését a 2023–2024-es téli évszakra az ellátásbiztonság megfelelő szintjének biztosítása érdekében. A gáz iránti kereslet csökkentése hozzájárul a megfelelő ellátás biztosításához és a gázárak leszorításához is, ami az uniós fogyasztók javát szolgálja. Ezért a kereslet csökkentése érdekében hozott uniós szintű intézkedések valamennyi tagállam javát szolgálnák azáltal, hogy mérsékelnék a gazdaságukra gyakorolt jelentősebb hatás kockázatát. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az Unió gázellátása megszakadásának közvetlen kockázatára, a tagállamoknak most kell intézkedéseket hozniuk annak érdekében, hogy a 2022-2023-as téli idény előtt csökkentsék nemzeti gázkeresletüket. Ez az önkéntes keresletcsökkentés különösen a tárolási kapacitások feltöltéséhez járulna hozzá, amelyek így a 2022-2023-as téli évszak végén nem fognak kimerülni, lehetővé téve a tagállamok részére a 2023 februári és márciusi esetleges hideg időszakok kezelését, valamint megkönnyítve a tároló kapacitások feltöltését a 2023–2024-es téli évszakra az ellátásbiztonság megfelelő szintjének biztosítása érdekében. A gáz iránti kereslet csökkentése hozzájárul a megfelelő ellátás biztosításához és a gázárak leszorításához is, ami az uniós fogyasztók javát szolgálja. Ezért a kereslet csökkentése érdekében hozott uniós szintű intézkedések valamennyi tagállam javát szolgálnák azáltal, hogy mérsékelnék a gazdaságukra gyakorolt jelentősebb hatás kockázatát.

| (10) | Az önkéntes keresletcsökkentés volumene figyelembe veszi azt a gázkeresleti volument, amellyel kapcsolatban fennáll a veszélye annak, hogy az orosz gázszállítás teljes leállása esetén kiesik az ellátásból. Az csökkentés érdekében tett erőfeszítésnek – az egyes tagállamok elmúlt öt éves átlagfogyasztásához való viszonyítása alapján – az összes tagállam tekintetében azonosnak kell lennie. |
| --- | --- |

(10)

Az önkéntes keresletcsökkentés volumene figyelembe veszi azt a gázkeresleti volument, amellyel kapcsolatban fennáll a veszélye annak, hogy az orosz gázszállítás teljes leállása esetén kiesik az ellátásból. Az csökkentés érdekében tett erőfeszítésnek – az egyes tagállamok elmúlt öt éves átlagfogyasztásához való viszonyítása alapján – az összes tagállam tekintetében azonosnak kell lennie.

| (11) | Az önkéntes keresletcsökkentési intézkedések önmagukban nem feltétlenül elegendőek az ellátás biztonságának és a piac működésének biztosításához. Ezért, a gázellátás szintjének folyamatos és várhatóan súlyos romlásából eredő sajátos kihívások gyors kezelése és a tagállamok viszonylatában történő torzulások elkerülése érdekében egy új eszközt kell létrehozni, amely lehetővé teszi valamennyi tagállam kötelezését a gázkereslet csökkentésére. Ennek kellő időben, még 2022 ősze előtt működőképessé kell válnia. Egy ilyen eszköz keretében a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – végrehajtási határozat útján uniós riasztást hirdethet ki. A végrehajtási hatáskör Tanácsra ruházása megfelelően figyelembe veszi azon döntés politikai jellegét, amely az egész Unióra kiterjedő kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget keletkeztet, és annak a tagállamokra gyakorolt horizontális hatásait. Egy ilyen javaslat benyújtása előtt az (EU) 2017/1938 rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint a Bizottságnak konzultálnia kell az érintett kockázati csoportokkal (a továbbiakban: a kockázati csoportok) és az említett rendelet alapján létrehozott gázkoordinációs csoporttal (GCG). Uniós riasztást kizárólag abban az esetben kell kiadni, ha az önkéntes keresletcsökkentési intézkedések elégtelennek bizonyulnak a súlyos ellátási hiány kockázatának kezelésére. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy öt vagy több, hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság, amely az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti riasztást hirdetett ki, felkérje a Bizottságot arra, hogy uniós riasztás kihirdetésére irányuló javaslatot nyújtson be a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(11)

Az önkéntes keresletcsökkentési intézkedések önmagukban nem feltétlenül elegendőek az ellátás biztonságának és a piac működésének biztosításához. Ezért, a gázellátás szintjének folyamatos és várhatóan súlyos romlásából eredő sajátos kihívások gyors kezelése és a tagállamok viszonylatában történő torzulások elkerülése érdekében egy új eszközt kell létrehozni, amely lehetővé teszi valamennyi tagállam kötelezését a gázkereslet csökkentésére. Ennek kellő időben, még 2022 ősze előtt működőképessé kell válnia. Egy ilyen eszköz keretében a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – végrehajtási határozat útján uniós riasztást hirdethet ki. A végrehajtási hatáskör Tanácsra ruházása megfelelően figyelembe veszi azon döntés politikai jellegét, amely az egész Unióra kiterjedő kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget keletkeztet, és annak a tagállamokra gyakorolt horizontális hatásait. Egy ilyen javaslat benyújtása előtt az (EU) 2017/1938 rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint a Bizottságnak konzultálnia kell az érintett kockázati csoportokkal (a továbbiakban: a kockázati csoportok) és az említett rendelet alapján létrehozott gázkoordinációs csoporttal (GCG). Uniós riasztást kizárólag abban az esetben kell kiadni, ha az önkéntes keresletcsökkentési intézkedések elégtelennek bizonyulnak a súlyos ellátási hiány kockázatának kezelésére. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy öt vagy több, hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság, amely az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti riasztást hirdetett ki, felkérje a Bizottságot arra, hogy uniós riasztás kihirdetésére irányuló javaslatot nyújtson be a Tanácsnak.

| (12) | Az uniós riasztásnak olyan Unió-specifikus válságszintként kell szolgálnia, amelynek az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzeti válságszintektől függetlenül kötelező keresletcsökkentést kell kiváltania. Az uniós riasztás kihirdetését követően a tagállamoknak előre meghatározott időn belül csökkenteniük kell a gázfogyasztásukat. A kötelező keresletcsökkentés volumene figyelembe veszi azt a gázkeresleti volument, amellyel kapcsolatban fennáll a veszélye annak, hogy az Unióba irányuló orosz gázszállítás teljes leállása esetén kiesik az ellátásból, és teljes mértékben figyelembe kell vennie a már elért bármely keresletcsökkenést. A kötelező keresletcsökkentési kötelezettség volumenének meghatározásakor figyelembe kell venni a tárolóknak az (EU) 2017/1938 rendelet 6. cikke d) pontjának (1) és (2) bekezdése szerint bejelentett feltöltési szintjét, a földgázforrások diverzifikálásával kapcsolatos fejleményeket, ideértve a cseppfolyósított földgáz (LNG)ellátást is, valamint a tüzelőanyagok Unión belüli helyettesíthetőségével kapcsolatos fejleményeket. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós riasztásnak olyan Unió-specifikus válságszintként kell szolgálnia, amelynek az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzeti válságszintektől függetlenül kötelező keresletcsökkentést kell kiváltania. Az uniós riasztás kihirdetését követően a tagállamoknak előre meghatározott időn belül csökkenteniük kell a gázfogyasztásukat. A kötelező keresletcsökkentés volumene figyelembe veszi azt a gázkeresleti volument, amellyel kapcsolatban fennáll a veszélye annak, hogy az Unióba irányuló orosz gázszállítás teljes leállása esetén kiesik az ellátásból, és teljes mértékben figyelembe kell vennie a már elért bármely keresletcsökkenést. A kötelező keresletcsökkentési kötelezettség volumenének meghatározásakor figyelembe kell venni a tárolóknak az (EU) 2017/1938 rendelet 6. cikke d) pontjának (1) és (2) bekezdése szerint bejelentett feltöltési szintjét, a földgázforrások diverzifikálásával kapcsolatos fejleményeket, ideértve a cseppfolyósított földgáz (LNG)ellátást is, valamint a tüzelőanyagok Unión belüli helyettesíthetőségével kapcsolatos fejleményeket.

| (13) | A tagállamok által az uniós riasztás kihirdetése előtt elért keresletcsökkentések tükröződnek majd a kötelező keresletcsökkentés volumenében. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamok által az uniós riasztás kihirdetése előtt elért keresletcsökkentések tükröződnek majd a kötelező keresletcsökkentés volumenében.

| (14) | Tekintettel a belső piac jelentős torzulásaira, amelyek akkor következhetnek be, ha a tagállamok koordinálatlan módon reagálnak az esetleges vagy tényleges további orosz gáz ellátási zavarokra, alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállam a szolidaritás szellemében csökkentse gázkeresletét. Ezért valamennyi tagállamnak el kell érnie az önkéntes és kötelező keresletcsökkentési célokat. Miközben egyes tagállamok jobban ki lehetnek téve az orosz gázszállítási zavarok hatásainak, ezek a hatások valamennyi tagállamot hátrányosan érinthetnek és valamennyi tagállam hozzájárulhat az ilyen zavarok okozta gazdasági károk korlátozásához, akár azáltal, hogy további gázmennyiségeket szabadít fel a csővezetékes gázból vagy az LNG-szállítmányokból, hogy azokat a jelentős gázhiánnyal küzdő tagállamok felhasználhassák, akár azon pozitív hatás révén, amelyet a keresletcsökkenés a gázárakra valószínűleg gyakorolna, vagy akár annak elkerülésével, hogy a piac a koordinálatlan és egymásnak ellentmondó keresletcsökkentő intézkedések miatt torzuljon. Ebben a rendeletben tehát tükröződik az energiapolitikai szolidaritás elve, amelyet a Bíróság a közelmúltban az uniós jog alapelveként megerősített (3). |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel a belső piac jelentős torzulásaira, amelyek akkor következhetnek be, ha a tagállamok koordinálatlan módon reagálnak az esetleges vagy tényleges további orosz gáz ellátási zavarokra, alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállam a szolidaritás szellemében csökkentse gázkeresletét. Ezért valamennyi tagállamnak el kell érnie az önkéntes és kötelező keresletcsökkentési célokat. Miközben egyes tagállamok jobban ki lehetnek téve az orosz gázszállítási zavarok hatásainak, ezek a hatások valamennyi tagállamot hátrányosan érinthetnek és valamennyi tagállam hozzájárulhat az ilyen zavarok okozta gazdasági károk korlátozásához, akár azáltal, hogy további gázmennyiségeket szabadít fel a csővezetékes gázból vagy az LNG-szállítmányokból, hogy azokat a jelentős gázhiánnyal küzdő tagállamok felhasználhassák, akár azon pozitív hatás révén, amelyet a keresletcsökkenés a gázárakra valószínűleg gyakorolna, vagy akár annak elkerülésével, hogy a piac a koordinálatlan és egymásnak ellentmondó keresletcsökkentő intézkedések miatt torzuljon. Ebben a rendeletben tehát tükröződik az energiapolitikai szolidaritás elve, amelyet a Bíróság a közelmúltban az uniós jog alapelveként megerősített (3).

| (15) | Bizonyos tagállamok azonban sajátos földrajzi vagy fizikai adottságaik miatt – például azért, mert nincsenek szinkronizálva az európai villamosenergia-rendszerrel, vagy nem állnak közvetlen összeköttetésben más tagállamok összekapcsolt gázrendszerével, – nem tudnak jelentős mennyiségű csővezetékes gázt felszabadítani más tagállamok javára. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy egy vagy több okra hivatkozva korlátozhassák a kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget. Az érintett tagállamoknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy mindent megtesznek az összeköttetési hiányosságok mielőbbi megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Bizonyos tagállamok azonban sajátos földrajzi vagy fizikai adottságaik miatt – például azért, mert nincsenek szinkronizálva az európai villamosenergia-rendszerrel, vagy nem állnak közvetlen összeköttetésben más tagállamok összekapcsolt gázrendszerével, – nem tudnak jelentős mennyiségű csővezetékes gázt felszabadítani más tagállamok javára. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy egy vagy több okra hivatkozva korlátozhassák a kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget. Az érintett tagállamoknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy mindent megtesznek az összeköttetési hiányosságok mielőbbi megszüntetése érdekében.

| (16) | Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete (4) keretet hoz létre a tagállamok és az érintett érdekelt felek számára, hogy egy regionális környezetben együtt dolgozzanak a jobban összekapcsolt energiahálózatok kifejlesztésén különösen azzal a céllal, hogy elősegítsék az európai energiapiacoktól jelenleg elszigetelt régiók bekapcsolását, a meglévő határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások erősítését és a határokon átnyúló új hálózati összekapcsolódások előmozdítását. A határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások jelentősen hozzájárulnak az ellátás biztonságához. Az Oroszországból érkező gázellátás jelenlegi zavaraira tekintettel e határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások kulcsszerepet játszanak a belső energiapiac működésének biztosításában és – a szolidaritás jegyében – a gáz más tagállamokba történő elosztásában. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak folytatniuk kell a hálózataik jobb integrációjára tett erőfeszítéseiket, többek között azáltal, hogy értékelik a határokon átnyúló új hálózati összekapcsolódások kapacitásának az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/869 rendelete (5) célkitűzéseivel összhangban történő potenciális növelését. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete (4) keretet hoz létre a tagállamok és az érintett érdekelt felek számára, hogy egy regionális környezetben együtt dolgozzanak a jobban összekapcsolt energiahálózatok kifejlesztésén különösen azzal a céllal, hogy elősegítsék az európai energiapiacoktól jelenleg elszigetelt régiók bekapcsolását, a meglévő határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások erősítését és a határokon átnyúló új hálózati összekapcsolódások előmozdítását. A határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások jelentősen hozzájárulnak az ellátás biztonságához. Az Oroszországból érkező gázellátás jelenlegi zavaraira tekintettel e határokon átnyúló hálózati összekapcsolódások kulcsszerepet játszanak a belső energiapiac működésének biztosításában és – a szolidaritás jegyében – a gáz más tagállamokba történő elosztásában. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak folytatniuk kell a hálózataik jobb integrációjára tett erőfeszítéseiket, többek között azáltal, hogy értékelik a határokon átnyúló új hálózati összekapcsolódások kapacitásának az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/869 rendelete (5) célkitűzéseivel összhangban történő potenciális növelését.

| (17) | Az (EU) 2022/1032 rendelet gáztárolással kapcsolatos célkitűzéseinek a megvalósítására tett tagállami erőfeszítések elősegítése érdekében, a tagállamok által tárolásra felhasznált gáznak a 2022. augusztus 1-jei köztes célértéket meghaladó volumenét is figyelembe kell venni a kötelező keresletcsökkentésük volumenénekmeghatározásához. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2022/1032 rendelet gáztárolással kapcsolatos célkitűzéseinek a megvalósítására tett tagállami erőfeszítések elősegítése érdekében, a tagállamok által tárolásra felhasznált gáznak a 2022. augusztus 1-jei köztes célértéket meghaladó volumenét is figyelembe kell venni a kötelező keresletcsökkentésük volumenénekmeghatározásához.

| (18) | Ezenfelül, annak megfelelő figyelembevétele érdekében, hogy a tagállamok kritikus fontosságú iparágai erősen gázfüggőek, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a kötelező keresletcsökkentésük volumenének meghatározása során kizárják az említett iparágak gázfogyasztását. A Bizottság általi nyomon követés révén biztosítani kell, hogy a nemzeti korlátozások ne járjanak a belső piac indokolatlan torzulásaival. A tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy korlátozzák a kötelező keresletcsökkentésük volumenét, amennyiben ez a korlátozás szükséges a más tagállamokba irányuló gázellátás maximalizálásához, és amennyiben igazolni tudják, hogy a más tagállamokkal fennálló rendszerösszekötő kereskedelmi exportkapacitásaikat vagy belföldi LNG-infrastruktúrájukat arra használják, hogy a gázt a lehető legnagyobb mértékben más tagállamokba irányítsák át. A Bizottságnak nyomon kell követnie, hogy az említett eltérések alkalmazásának feltételei teljesülnek-e. |
| --- | --- |

(18)

Ezenfelül, annak megfelelő figyelembevétele érdekében, hogy a tagállamok kritikus fontosságú iparágai erősen gázfüggőek, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a kötelező keresletcsökkentésük volumenének meghatározása során kizárják az említett iparágak gázfogyasztását. A Bizottság általi nyomon követés révén biztosítani kell, hogy a nemzeti korlátozások ne járjanak a belső piac indokolatlan torzulásaival. A tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy korlátozzák a kötelező keresletcsökkentésük volumenét, amennyiben ez a korlátozás szükséges a más tagállamokba irányuló gázellátás maximalizálásához, és amennyiben igazolni tudják, hogy a más tagállamokkal fennálló rendszerösszekötő kereskedelmi exportkapacitásaikat vagy belföldi LNG-infrastruktúrájukat arra használják, hogy a gázt a lehető legnagyobb mértékben más tagállamokba irányítsák át. A Bizottságnak nyomon kell követnie, hogy az említett eltérések alkalmazásának feltételei teljesülnek-e.

| (19) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az összeköttetésben lévő tagállamok sajátos keresleti viszonyaira tekintettel ideiglenesen korlátozzák a kötelező keresletcsökkentést, amennyiben az az energiaellátás biztonságának garantálásához szükséges, így például akkor, amikor egy tagállamnak az (EU) 2019/941 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) említett villamosenergia-válsággal kell szembenéznie. Figyelembe kell venni az (EU) 2017/1938 rendelet Ia. mellékletében meghatározott köztes célértéket meghaladó tárolási szintet és a tárolókapacitást is. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az összeköttetésben lévő tagállamok sajátos keresleti viszonyaira tekintettel ideiglenesen korlátozzák a kötelező keresletcsökkentést, amennyiben az az energiaellátás biztonságának garantálásához szükséges, így például akkor, amikor egy tagállamnak az (EU) 2019/941 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) említett villamosenergia-válsággal kell szembenéznie. Figyelembe kell venni az (EU) 2017/1938 rendelet Ia. mellékletében meghatározott köztes célértéket meghaladó tárolási szintet és a tárolókapacitást is.

| (20) | Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabadon megválaszthassák a keresletcsökkentés megvalósításához szükséges megfelelő intézkedéseket. A megfelelő keresletcsökkentő intézkedések meghatározása és a felhasználói csoportok előnyben részesítése során a tagállamoknak mérlegelniük kell venniük a Bizottság 2022. július 20-i„Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című közleményében meghatározott intézkedések alkalmazását. A tagállamoknak különösen olyan gazdaságilag hatékony intézkedéseket kell mérlegelniük, mint az árverések vagy a pályázati rendszerek, amelyek révén gazdaságilag hatékony módon ösztönözhetik a fogyasztás csökkentését. A nemzeti szinten hozott intézkedések az érintett piaci szereplőknek nyújtott pénzügyi ösztönzőket vagy ellentételezéseket is magukban foglalhatnak. |
| --- | --- |

(20)

Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabadon megválaszthassák a keresletcsökkentés megvalósításához szükséges megfelelő intézkedéseket. A megfelelő keresletcsökkentő intézkedések meghatározása és a felhasználói csoportok előnyben részesítése során a tagállamoknak mérlegelniük kell venniük a Bizottság 2022. július 20-i„Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című közleményében meghatározott intézkedések alkalmazását. A tagállamoknak különösen olyan gazdaságilag hatékony intézkedéseket kell mérlegelniük, mint az árverések vagy a pályázati rendszerek, amelyek révén gazdaságilag hatékony módon ösztönözhetik a fogyasztás csökkentését. A nemzeti szinten hozott intézkedések az érintett piaci szereplőknek nyújtott pénzügyi ösztönzőket vagy ellentételezéseket is magukban foglalhatnak.

| (21) | A tagállamok által a keresletcsökkentés megvalósítása érdekében hozott valamennyi intézkedésnek összhangban kell lennie az uniós joggal és különösen az (EU) 2017/1938 rendelettel. Konkrétabban, az ilyen intézkedéseknek szükségesnek, egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lenniük, nem torzíthatják indokolatlanul a versenyt vagy a belső gázpiac megfelelő működését, és nem veszélyeztethetik más tagállamok vagy az Unió gázellátásának biztonságát. Ellátásbiztonsági válság esetén figyelembe kell venni a védett felhasználók érdekeit, többek közt a központi fűtési rendszerek gázellátása tekintetében. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamok által a keresletcsökkentés megvalósítása érdekében hozott valamennyi intézkedésnek összhangban kell lennie az uniós joggal és különösen az (EU) 2017/1938 rendelettel. Konkrétabban, az ilyen intézkedéseknek szükségesnek, egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lenniük, nem torzíthatják indokolatlanul a versenyt vagy a belső gázpiac megfelelő működését, és nem veszélyeztethetik más tagállamok vagy az Unió gázellátásának biztonságát. Ellátásbiztonsági válság esetén figyelembe kell venni a védett felhasználók érdekeit, többek közt a központi fűtési rendszerek gázellátása tekintetében.

| (22) | A keresletcsökkentő intézkedések koordinált módon történő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak rendszeres együttműködést kell kialakítaniuk az egyes érintett kockázati csoportokon belül. A tagállamok szabadon megállapodhatnak az adott régió számára legalkalmasabb koordinációs intézkedésekről. A Bizottságnak és a GCG-nek képesnek kell lennie arra, hogy áttekintést kapjon a tagállamok által végrehajtott nemzeti intézkedésekről, és megossza az intézkedések kockázati csoportokon belüli koordinálásra vonatkozó bevált gyakorlatokat. A tagállamoknak más szerveket is igénybe kell venniük tevékenységük koordinálására. |
| --- | --- |

(22)

A keresletcsökkentő intézkedések koordinált módon történő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak rendszeres együttműködést kell kialakítaniuk az egyes érintett kockázati csoportokon belül. A tagállamok szabadon megállapodhatnak az adott régió számára legalkalmasabb koordinációs intézkedésekről. A Bizottságnak és a GCG-nek képesnek kell lennie arra, hogy áttekintést kapjon a tagállamok által végrehajtott nemzeti intézkedésekről, és megossza az intézkedések kockázati csoportokon belüli koordinálásra vonatkozó bevált gyakorlatokat. A tagállamoknak más szerveket is igénybe kell venniük tevékenységük koordinálására.

| (23) | Annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti vészhelyzeti tervek tükrözzék az e rendeletben meghatározott önkéntes vagy kötelező keresletcsökkentési intézkedéseket, minden tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának meg kell tennie a szükséges lépéseket az (EU) 2017/1938 rendelet 8. cikkében meghatározottak alapján létrehozott nemzeti vészhelyzeti terv 2022. október 31-ig történő naprakésszé tétele érdekében. Tekintettel a naprakésszé tétel rövid határidejére, az (EU) 2017/1938 rendelet 8. cikkének (6)–(11) bekezdése szerinti koordinációs eljárások nem alkalmazandók. Minden tagállamnak konzultálnia kell azonban a többi tagállammal a nemzeti vészhelyzeti tervének naprakésszé tételéről. A Bizottságnak össze kell hívnia a kockázati csoportokat és a GCG-t vagy más érintett szerveket, hogy megvitassák a keresletcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos lehetséges kérdéseket. |
| --- | --- |

(23)

Annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti vészhelyzeti tervek tükrözzék az e rendeletben meghatározott önkéntes vagy kötelező keresletcsökkentési intézkedéseket, minden tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának meg kell tennie a szükséges lépéseket az (EU) 2017/1938 rendelet 8. cikkében meghatározottak alapján létrehozott nemzeti vészhelyzeti terv 2022. október 31-ig történő naprakésszé tétele érdekében. Tekintettel a naprakésszé tétel rövid határidejére, az (EU) 2017/1938 rendelet 8. cikkének (6)–(11) bekezdése szerinti koordinációs eljárások nem alkalmazandók. Minden tagállamnak konzultálnia kell azonban a többi tagállammal a nemzeti vészhelyzeti tervének naprakésszé tételéről. A Bizottságnak össze kell hívnia a kockázati csoportokat és a GCG-t vagy más érintett szerveket, hogy megvitassák a keresletcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos lehetséges kérdéseket.

| (24) | A rendszeres és hatékony nyomon követés és jelentéstétel elengedhetetlen a tagállamok által az önkéntes és kötelező keresletcsökkentési intézkedések végrehajtása terén elért előrehaladás értékeléséhez, valamint az említett intézkedések társadalmi-gazdasági hatásának és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásának méréséhez. Az egyes tagállamok hatáskörrel rendelkező hatósága vagy az adott tagállam által kijelölt más szervezet köteles nyomon követni a területén megvalósuló keresletcsökkentést, valamint rendszeresen jelenteni az eredményeket a Bizottságnak. A GCG-nek segítenie kell a Bizottságot a keresletcsökkentési kötelezettségek teljesítésének nyomon követésében. |
| --- | --- |

(24)

A rendszeres és hatékony nyomon követés és jelentéstétel elengedhetetlen a tagállamok által az önkéntes és kötelező keresletcsökkentési intézkedések végrehajtása terén elért előrehaladás értékeléséhez, valamint az említett intézkedések társadalmi-gazdasági hatásának és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásának méréséhez. Az egyes tagállamok hatáskörrel rendelkező hatósága vagy az adott tagállam által kijelölt más szervezet köteles nyomon követni a területén megvalósuló keresletcsökkentést, valamint rendszeresen jelenteni az eredményeket a Bizottságnak. A GCG-nek segítenie kell a Bizottságot a keresletcsökkentési kötelezettségek teljesítésének nyomon követésében.

| (25) | Az Unió egészét érő jelentős gazdasági károk megelőzése érdekében alapvető fontosságú, hogy az Uniós riasztás kihirdetését követően minden tagállam csökkentse keresletét. Az említett csökkentés biztosítja, hogy – még télen is - mindenki számára elegendő gáz álljon rendelkezésre. A kereslet Unió-szerte történő csökkentése a szolidaritás Szerződésben rögzített elvének kifejeződése. Ezért indokolt, hogy a Bizottság szigorúan felügyelje, hogy a kötelező keresletcsökkentést a tagállamok végrehajtják-e. Abban az esetben, ha a Bizottság annak kockázatát állapítja meg, hogy egy tagállam esetleg nem képes teljesíteni a kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget, a Bizottságnak lehetősége kell legyen arra, hogy felszólítsa a tagállamot egy olyan terv benyújtására, amely meghatározza a kötelező keresletcsökkentés hatékony teljesítéséhez szükséges stratégiát és intézkedéseket. Az adott tagállamnak kellőképpen figyelembe kell vennie az adott tervvel kapcsolatos bizottsági észrevételeket és javaslatokat. |
| --- | --- |

(25)

Az Unió egészét érő jelentős gazdasági károk megelőzése érdekében alapvető fontosságú, hogy az Uniós riasztás kihirdetését követően minden tagállam csökkentse keresletét. Az említett csökkentés biztosítja, hogy – még télen is - mindenki számára elegendő gáz álljon rendelkezésre. A kereslet Unió-szerte történő csökkentése a szolidaritás Szerződésben rögzített elvének kifejeződése. Ezért indokolt, hogy a Bizottság szigorúan felügyelje, hogy a kötelező keresletcsökkentést a tagállamok végrehajtják-e. Abban az esetben, ha a Bizottság annak kockázatát állapítja meg, hogy egy tagállam esetleg nem képes teljesíteni a kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget, a Bizottságnak lehetősége kell legyen arra, hogy felszólítsa a tagállamot egy olyan terv benyújtására, amely meghatározza a kötelező keresletcsökkentés hatékony teljesítéséhez szükséges stratégiát és intézkedéseket. Az adott tagállamnak kellőképpen figyelembe kell vennie az adott tervvel kapcsolatos bizottsági észrevételeket és javaslatokat.

| (26) | Mivel a szolidaritás elve minden tagállamnak jogot biztosít arra, hogy bizonyos körülmények között a szomszédos tagállamok által támogatásban részesüljenek, azoknak a tagállamoknak, amelyek ilyen támogatást kérhetnek, szintén a szolidaritás szellemében kell eljárniuk, amikor hazai gázkeresletük csökkentéséről van szó. Ezért mielőtt egy tagállam az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke szerinti szolidaritási intézkedést kérelmezi, végre kell hajtania az összes megfelelő gázkereslet-csökkentési intézkedést. A Bizottságnak lehetősége kell legyen arra, hogy felszólítsa a szolidaritási intézkedést kérő tagállamot, hogy nyújtson be a kereslet esetleges további csökkentését célzó intézkedéseket tartalmazó tervet. Az adott tagállamnak kellőképpen figyelembe kell vennie a Bizottság véleményét.. |
| --- | --- |

(26)

Mivel a szolidaritás elve minden tagállamnak jogot biztosít arra, hogy bizonyos körülmények között a szomszédos tagállamok által támogatásban részesüljenek, azoknak a tagállamoknak, amelyek ilyen támogatást kérhetnek, szintén a szolidaritás szellemében kell eljárniuk, amikor hazai gázkeresletük csökkentéséről van szó. Ezért mielőtt egy tagállam az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke szerinti szolidaritási intézkedést kérelmezi, végre kell hajtania az összes megfelelő gázkereslet-csökkentési intézkedést. A Bizottságnak lehetősége kell legyen arra, hogy felszólítsa a szolidaritási intézkedést kérő tagállamot, hogy nyújtson be a kereslet esetleges további csökkentését célzó intézkedéseket tartalmazó tervet. Az adott tagállamnak kellőképpen figyelembe kell vennie a Bizottság véleményét..

| (27) | A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot e rendelet végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot e rendelet végrehajtásáról.

| (28) | Tekintettel arra, hogy az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió közvetlenül veszélyezteti a földgázellátás biztonságát, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel arra, hogy az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió közvetlenül veszélyezteti a földgázellátás biztonságát, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (29) | Figyelemmel az e rendeletben foglalt intézkedések rendkívüli jellegére, ezt a rendeletet a hatálybalépését követően egy évig kell alkalmazni. 2023. május 1-iga Bizottságnak jelentést kell tennie a Tanácsnak a rendelet működéséről, és adott esetben javasolhatja a rendelet alkalmazásának meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(29)

Figyelemmel az e rendeletben foglalt intézkedések rendkívüli jellegére, ezt a rendeletet a hatálybalépését követően egy évig kell alkalmazni. 2023. május 1-iga Bizottságnak jelentést kell tennie a Tanácsnak a rendelet működéséről, és adott esetben javasolhatja a rendelet alkalmazásának meghosszabbítását.

| (30) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(30)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet szabályokat állapít meg a gázellátás súlyos nehézségeinek kezelésére azzal a céllal, hogy a szolidaritás szellemében megőrizze az Unió gázellátásának biztonságát. Az említett szabályok magukban foglalják a gázkereslet csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések jobb koordinációját, nyomon követését és az intézkedésekkel kapcsolatos jelentéstételt, valamint a Tanács azon lehetőségét, hogy a Bizottság javaslatára Unió-specifikus válságszintet képviselő uniós riasztást hirdessen ki, amely az egész Unióra kiterjedő kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget von maga után.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „hatáskörrel rendelkező hatóság”: nemzeti kormányzati hatóság vagy nemzeti szabályozó hatóság, amely az adott tagállam által kijelölt hatóságként biztosítja az (EU) 2017/1938 rendeletben előírt intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

1.

„hatáskörrel rendelkező hatóság”: nemzeti kormányzati hatóság vagy nemzeti szabályozó hatóság, amely az adott tagállam által kijelölt hatóságként biztosítja az (EU) 2017/1938 rendeletben előírt intézkedések végrehajtását;

| 2. | „uniós riasztás”: olyan Unió-specifikus válságszint, amely kötelező keresletcsökkentést indít meg, és amely nem kapcsolódik az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerinti válságszintek egyikéhez sem; |
| --- | --- |

2.

„uniós riasztás”: olyan Unió-specifikus válságszint, amely kötelező keresletcsökkentést indít meg, és amely nem kapcsolódik az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerinti válságszintek egyikéhez sem;

| 3. | „gázfogyasztás”: a tagállam területén folytatott tevékenységekhez szükséges teljes földgázellátás, ideértve a háztartások, az ipar végső fogyasztását és a villamosenergia-termelést, de kizárva többek között a tároló kapacitások feltöltésére használt gázt, a „gázellátás, -átalakítás és -fogyasztás” fogalmának a Bizottság (Eurostat) által használt meghatározásával összhangban; |
| --- | --- |

3.

„gázfogyasztás”: a tagállam területén folytatott tevékenységekhez szükséges teljes földgázellátás, ideértve a háztartások, az ipar végső fogyasztását és a villamosenergia-termelést, de kizárva többek között a tároló kapacitások feltöltésére használt gázt, a „gázellátás, -átalakítás és -fogyasztás” fogalmának a Bizottság (Eurostat) által használt meghatározásával összhangban;

| 4. | „alapanyag”: a földgáznak a Bizottság (Eurostat) energiamérleg számításokban említettek szerinti, nem energetikai célú felhasználása; |
| --- | --- |

4.

„alapanyag”: a földgáznak a Bizottság (Eurostat) energiamérleg számításokban említettek szerinti, nem energetikai célú felhasználása;

| 5. | „referencia-gázfogyasztás”: a tagállam átlagos gázfogyasztásának volumene a referenciaidőszak alatt; azon tagállamok esetében, ahol a gázfogyasztás 2021. augusztus 1. és 2022. március 31. közötti időszakban legalább 8 %-kal nőtt a referencia-időszak alatti átlagos gázfogyasztáshoz képest, a referencia-gázfogyasztás csak a 2021. augusztus 1. és 2022. március 31. közötti időszak gázfogyasztás volumenét jelenti; |
| --- | --- |

5.

„referencia-gázfogyasztás”: a tagállam átlagos gázfogyasztásának volumene a referenciaidőszak alatt; azon tagállamok esetében, ahol a gázfogyasztás 2021. augusztus 1. és 2022. március 31. közötti időszakban legalább 8 %-kal nőtt a referencia-időszak alatti átlagos gázfogyasztáshoz képest, a referencia-gázfogyasztás csak a 2021. augusztus 1. és 2022. március 31. közötti időszak gázfogyasztás volumenét jelenti;

| 6. | „referencia-időszak”: az e rendelet hatálybalépését megelőző öt egymást követő évben augusztus 1. és március 31. közötti időszak, amely a 2017. augusztus 1. és 2018. március 31. közötti időszakkal kezdődik; |
| --- | --- |

6.

„referencia-időszak”: az e rendelet hatálybalépését megelőző öt egymást követő évben augusztus 1. és március 31. közötti időszak, amely a 2017. augusztus 1. és 2018. március 31. közötti időszakkal kezdődik;

| 7. | „köztes célérték”: az (EU) 2017/1938 rendelet Ia. mellékletében meghatározott köztes célérték. |
| --- | --- |

7.

„köztes célérték”: az (EU) 2017/1938 rendelet Ia. mellékletében meghatározott köztes célérték.

3. cikk

A kereslet önkéntes csökkentése

A tagállamok minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy 2022. augusztus 1. és 2023. március 31. közötti időszakban legalább 15 %-kal csökkentsék gázfogyasztásukat az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző öt egymást követő év augusztus 1. és március 31. közötti átlagos-gázfogyasztásukhoz képest (a továbbiakban: önkéntes keresletcsökkentés). Ezekre az önkéntes keresletcsökkentő intézkedésekre a 6., 7. és 8. cikket kell alkalmazni.

4. cikk

Az uniós riasztás Tanács általi kihirdetése

(1)   A Tanács – a Bizottság javaslata alapján, végrehajtási határozat útján – uniós riasztást hirdethet ki.

(2)   A Bizottság abban az esetben nyújtja be a fenti uniós riasztás kihirdetésére irányuló javaslatot, ha úgy ítéli meg, hogy fennáll a súlyos gázellátási hiány vagy a rendkívül magas gázkereslet jelentős kockázata, amelynek kezelésére a 3. cikkben foglalt intézkedések ugyan nem elégségesek, és amely az uniós gázellátási helyzet jelentős romlását eredményezi, azonban amelynek esetében a piac továbbra is képes kezelni a zavart anélkül, hogy nem piaci alapú intézkedésekhez kellene folyamodni.

(3)   A Bizottság abban az esetben is az uniós riasztás kihirdetésére irányuló javaslatot nyújt be a Tanácsnak, ha ezt öt vagy több olyan illetékes hatóság kéri, amelyek az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján már nemzeti szintű riasztást hirdettek ki.

(4)   A Tanács minősített többséggel módosíthatja a Bizottság javaslatát.

(5)   Az uniós riasztás kihirdetésére irányuló javaslat Tanácsnak történő benyújtása előtt a Bizottság konzultációt folytat az (EU) 2017/1938 rendelet I. mellékletében meghatározott érintett kockázati csoportokkal (a továbbiakban: kockázati csoportok) és az említett rendelet 4. cikkében létrehozott gázkoordinációs csoporttal (GCG).

(6)   A Bizottság javaslata alapján a Tanács – végrehajtási határozat útján – megszüntetheti az uniós riasztást és az 5. cikk szerinti kötelezettségeket. A Bizottság az említett végrehajtási határozatra irányuló javaslatot abban az esetben nyújtja be a Tanácsnak, ha a helyzet értékelése nyomán – valamint az érintett kockázati csoportokkal és a GCG-vel folytatott konzultációt követően – úgy ítéli meg, hogy az uniós riasztás fenntartásának indoka már nem áll fenn.

5. cikk

Kötelező keresletcsökkentés uniós riasztás esetén

(1)   Amennyiben a Tanács uniós riasztást hirdet ki, minden tagállam a (2) bekezdésnek megfelelően csökkenti gázfogyasztását (a továbbiakban: kötelező keresletcsökkentés).

(2)   A kötelező keresletcsökkentés céljából – amíg az uniós riasztás érvényben van – az egyes tagállamok teljes gázfogyasztásának a 2022. augusztus 1-jétől 2023. március 31-ig tartó időszakban (a továbbiakban: csökkentési időszak) 15 %-kal alacsonyabbnak kell lennie a referencia-gázfogyasztáshoz képest. A kötelező keresletcsökkentés céljából figyelembe kell venni az uniós riasztást megelőző időszakban a tagállamok által elért keresletcsökkentést.

(3)   Azok a tagállamok, amelyek villamosenergia-rendszere csak valamely harmadik ország villamosenergia-rendszerével van szinkronizálva, mindaddig mentesülnek a (2) bekezdés alkalmazása alól, amennyiben e harmadik ország rendszeréről leválasztják őket, amíg az energiarendszer biztonságos és megbízható működésének biztosításához szigetüzemben működő energiarendszer-szolgáltatások, illetve az energiaátviteli rendszer üzemeltetőjének nyújtott egyéb szolgáltatások szükségesek.

(4)   A tagállamok mindaddig mentesülnek a (2) bekezdés alkalmazása alól, amíg az adott tagállam nem áll közvetlen összeköttetésben más tagállamok összekapcsolt gázrendszerével.

(5)   A (2) bekezdés szerinti kötelező keresletcsökkentési célérték kiszámításához használt referencia-gázfogyasztást az egyes tagállamok a 2022. augusztus 1-jei köztes célértékük és az általuk 2022. augusztus 1-jén tárolt gáz tényleges volumene közötti különbséggel megegyező gázmennyiséggel csökkenthetik, amennyiben az említett időpontban teljesíti a köztes célértéket.

(6)   A (2) bekezdés szerinti kötelező keresletcsökkentési célérték kiszámításához használt referencia-gázfogyasztást az egyes tagállamok a referenciaidőszak alatt alapanyagként elfogyasztott gáz volumenével csökkenthetik.

(7)   Az egyes tagállamok a kötelező keresletcsökkentést 8 százalékponttal korlátozhatják, feltéve, hogy bizonyítani tudják, hogy a más tagállamokkal való, nem megszakítható műszaki kiviteli kapacitásban mért hálózati összekapcsolódásuk nem éri el a 2021. évi gázfogyasztásuk 50 %-át, valamint hogy a más tagállamok felé irányuló rendszerösszekötő kapacitásukat az eltérésről való értesítés előtt legalább egy hónapig ténylegesen a legalább 90 %-os szinten történő gázszállításra fordították, kivéve, ha a tagállamok bizonyítani tudják a kereslet hiányát és a kapacitás maximalizálását, és bizonyítani tudják azt is, hogy a belföldi LNG-létesítményeik kereskedelmileg és műszakilag készen állnak arra, hogy a gázt – a piac által igényelt volumen erejéig – más tagállamok felé irányítsák át.

(8)   A villamosenergia-válsággal szembesülő tagállamok ideiglenesen korlátozhatják a (2) bekezdés szerinti kötelező keresletcsökkentést arra a szintre, amely az energiaellátással kapcsolatos kockázat mérsékléséhez szükséges, amennyiben nem áll rendelkezésre más olyan gazdasági alternatíva, amely a villamosenergia-előállításhoz szükséges gáz felváltását az ellátás súlyos veszélyeztetése nélkül tenné lehetővé. Ebben az esetben az adott tagállam értesítést küld a korlátozás indokairól, és elegendő bizonyítékot mutat fel a korlátozást igazoló kivételes körülmények igazolására. Amennyiben szükséges, a tagállam naprakésszé teszi az (EU) 2019/941 rendelet 10. cikke szerinti kockázati készültségi tervét.

(9)   A tagállam tájékoztatja a Bizottságot a kötelező keresletcsökkentésnek a (5), (6), (7) és (8) bekezdés szerinti korlátozását célzó döntéséről, egyúttal megfelelő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy teljesültek a kötelező keresletcsökkentés korlátozásának feltételei. Az (5), a (6) és a (7) bekezdés szerintiértesítés már e rendelet hatálybalépését követően megtörténhet, és legkésőbb az uniós riasztás kihirdetése után két héttel kerülhet rá sor. A (8) bekezdés szerinti értesítésre legkésőbb az ugyanabban a bekezdésben említett villamosenergia- válság bekövetkezte után két héttel kerülhet sor. Az adott tagállam tájékoztatja szándékáról a kockázati csoportokat és a GCG-t is.

(10)   Az értesítés alapján, valamint a kockázati csoportokkal és a GCG-vel folytatott konzultációt követően a Bizottság felméri, hogy teljesülnek-e a korlátozásra vonatkozó, a (5), a (6), a (7) és a (8) bekezdés szerinti feltételek. Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a korlátozás nem indokolt, véleményt fogad el, amelyben megjelöli annak okait, hogy az adott tagállamnak miért kell megszüntetnie vagy módosítania a kötelező keresletcsökkentés korlátozását. Az említett véleményt legkésőbb a (9) bekezdés szerinti, hiánytalanul megküldött értesítést követő 30 munkanap elteltével el kell fogadni.

(11)   Amennyiben a kötelező keresletcsökkentés korlátozására vonatkozó, a (5), a (6), a (7) és a (8) bekezdésben szereplő feltételek már nem teljesülnek, a tagállamok a (2) bekezdés szerinti kötelező keresletcsökkentési célértéket alkalmazzák.

(12)   A Bizottság folyamatosan nyomon követi, hogy teljesülnek-e a kötelező keresletcsökkentés korlátozására vonatkozó, a (5), a (6), a (7) és a (8) bekezdésben szereplő feltételek.

(13)   A kötelező keresletcsökkentő intézkedésekre – a hatályos hosszú távú szerződések sérelme nélkül – a 6., a 7. és a 8. cikk alkalmazandó.

6. cikk

Gázkereslet-csökkentést célzó intézkedések

(1)   Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabadon megválaszthassák a megfelelő keresletcsökkentési intézkedéseket. A 3. és az 5. cikkben említett intézkedéseknek egyértelműen meghatározottaknak, átláthatóknak, arányosaknak, megkülönböztetésmenteseknek és ellenőrizhetőknek kell lenniük. Az intézkedések kiválasztásakor a tagállamok figyelembe veszik az (EU) 2017/1938 rendeletben meghatározott elveket. Az intézkedésekkel kapcsolatos követelmények különösen a következők:

| a) | nem torzíthatják indokolatlanul a versenyt vagy a belső gázpiac megfelelő működését; |
| --- | --- |

a)

nem torzíthatják indokolatlanul a versenyt vagy a belső gázpiac megfelelő működését;

| b) | nem veszélyeztethetik más tagállamok vagy az Unió gázellátásának biztonságát; |
| --- | --- |

b)

nem veszélyeztethetik más tagállamok vagy az Unió gázellátásának biztonságát;

| c) | a védett felhasználók tekintetében meg kell felelniük az (EU) 2017/1938 rendeletben foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

c)

a védett felhasználók tekintetében meg kell felelniük az (EU) 2017/1938 rendeletben foglalt rendelkezéseknek.

(2)   Keresletcsökkentő intézkedések meghozatalakor a tagállamoknak olyan objektív és átlátható kritériumok alapján kell mérlegelniük a az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott védett felhasználóktól eltérő felhasználókat érintő intézkedések rangsorolását – illetve adott esetben kizárni az említett felhasználókat az ilyen intézkedések hatálya alól –, amelyek figyelembe veszik a szóban forgó felhasználók gazdasági jelentőségét, valamint többek között a következő elemeket:

| a) | az ellátási zavar hatása a társadalom számára kritikus ellátási láncokra; |
| --- | --- |

a)

az ellátási zavar hatása a társadalom számára kritikus ellátási láncokra;

| b) | a más tagállamokban jelentkező, különösen a társadalom számára kritikus fontosságú downstream ágazatok ellátási láncaira gyakorolt lehetséges negatív hatások; |
| --- | --- |

b)

a más tagállamokban jelentkező, különösen a társadalom számára kritikus fontosságú downstream ágazatok ellátási láncaira gyakorolt lehetséges negatív hatások;

| c) | az ipari létesítményekben keletkező, potenciálisan tartós károk; |
| --- | --- |

c)

az ipari létesítményekben keletkező, potenciálisan tartós károk;

| d) | a fogyasztás csökkentésének és a termékek helyettesítésének lehetősége az Unióban. |
| --- | --- |

d)

a fogyasztás csökkentésének és a termékek helyettesítésének lehetősége az Unióban.

(3)   A kereslet csökkentésére irányuló intézkedések meghozatalakor a tagállamok mérlegelik a villamosenergia-ágazatban felhasznált gáz csökkentésére irányuló intézkedéseket, az iparban a tüzelőanyag-váltás ösztönzését célzó intézkedéseket, a nemzeti figyelemfelhívó kampányokat, a fűtés és hűtés mérséklésére, valamint a más tüzelőanyagokra való átállásra és az ipari felhasználás csökkentésére irányuló célzott kötelezettségeket.

7. cikk

A keresletcsökkentő intézkedések koordinálása

(1)   A 3. és az 5. cikk szerinti önkéntes és kötelező keresletcsökkentő intézkedések megfelelő koordinálásának biztosítása érdekében a tagállamok együttműködnek egymással az egyes érintett kockázati csoportokon belül.

(2)   Minden tagállam illetékes hatósága legkésőbb 2022. október 31-ig naprakésszé teszi az (EU) 2017/1938 rendelet 8. cikke alapján létrehozott nemzeti vészhelyzeti tervét, hogy az tükrözze az önkéntes keresletcsökkentés érdekében tett intézkedéseket. Az e rendelet 4. cikke szerinti uniós riasztás kihirdetése esetén minden tagállam adott esetben naprakésszé teszi nemzeti vészhelyzeti tervét is. Az (EU) 2017/1938 rendelet 8. cikkének (6)–(10) bekezdése nem alkalmazandó a nemzeti vészhelyzeti tervek e bekezdés szerinti naprakésszé tételére.

(3)   A tagállamok a felülvizsgált vészhelyzeti tervek elfogadása előtt konzultálnak a Bizottsággal és az érintett kockázati csoportokkal. A Bizottság összehívhatja a kockázati csoportok és a GCG üléseit – figyelembe véve a tagállamok ezzel összefüggésben kifejtett véleményét –, hogy megvitassák a nemzeti keresletcsökkentő intézkedésekkel kapcsolatos kérdéseket.

8. cikk

Nyomon követés és érvényre juttatás

(1)   Az egyes tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai figyelemmel kísérik a keresletcsökkentő intézkedések területükön történő végrehajtását. A tagállamok kéthavonta, de legkésőbb a következő hónap 15. napjáig jelentést tesznek a Bizottságnak az elért keresletcsökkentésről. A kockázati csoportok és a GCG segítik a Bizottságot az önkéntes és kötelező keresletcsökkentés nyomon követésében.

(2)   Abban az esetben, ha a jelentett keresletcsökkentési adatok alapján a Bizottság megállapítja annak kockázatát, hogy egy tagállam nem fogja tudni teljesíteni az 5. cikk szerinti kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget, a Bizottság felszólítja a tagállamot egy olyan terv benyújtására, amely meghatározza a keresletcsökkentési kötelezettség hatékony teljesítéséhez szükséges stratégiát. A Bizottság felszólítja továbbá az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke alapján szolidaritási intézkedést kérő tagállamot, hogy az (EU) 2017/1938 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban nyújtson be egy olyan tervet, amely meghatározza a gázkereslet esetleges további csökkentésére irányuló stratégiát. A Bizottság mindkét esetben a benyújtott tervekre vonatkozó észrevételeket és javaslatokat tartalmazó véleményt bocsát ki, és tájékoztatja a Tanácsot véleményéről. Az adott tagállamnak a Bizottság véleményét kellőképpen figyelembe kell vennie.

(3)   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot e rendelet végrehajtásáról.

9. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2023. május 1-jéig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát az Unió gázellátásának általános helyzetére tekintettel, és a felülvizsgálat főbb megállapításairól jelentést tesz a Tanácsnak. E jelentés alapján a Bizottság különösen azt javasolhatja, hogy hosszabbítsák meg e rendeletalkalmazásának időszakát.

10. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet a hatálybalépésétől számított egy évig kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1032 rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról (HL L 173., 2022.6.30., 17. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1938 rendelete (2017. október 25.) a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2017.10.28., 1.o.)

2

(3)  A Bíróság C-848/19. P. sz. ítélete (2021. július 15.) a Németország kontra Lengyelország ügyben (ECLI:EU:C:2021:598).

3

Németország kontra Lengyelország

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete ( 2013. április 17. ) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39.o.)

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/869 rendelete (2022. május 30.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról, a 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 és az (EU) 2019/943 rendelet, továbbá a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelv módosításáról, valamint a 347/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (JL L 152., 2022.6.3., 45.o.)

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/941 rendelete (2019. június 5.) a villamosenergia-ágazati kockázatokra való felkészülésről és a 2005/89/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2019.6.14., 1. o.).

6

---

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1370 RENDELETE

(2022. augusztus 5.)

az 1881/2006/EK rendeletnek az egyes élelmiszerekben előforduló ochratoxin A felső határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok, köztük az ochratoxin A felső határértékeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok, köztük az ochratoxin A felső határértékeit.

| (2) | Az ochratoxin A az Aspergillus és a Penicillium nemhez tartozó gombákból természetes módon előállított mikotoxin, amely szennyező anyagként számos élelmiszerben előfordul, úgymint gabonafélékben és gabonatermékekben, kávébabban, szárított gyümölcsökben, borban és szőlőlében, fűszerekben és édesgyökérben. Az ochratoxin A növények napon történő szárítása és tárolása során képződik. Az anyag képződése helyes szárítási és tárolási gyakorlatok alkalmazásával megelőzhető. |
| --- | --- |

(2)

Az ochratoxin A az Aspergillus és a Penicillium nemhez tartozó gombákból természetes módon előállított mikotoxin, amely szennyező anyagként számos élelmiszerben előfordul, úgymint gabonafélékben és gabonatermékekben, kávébabban, szárított gyümölcsökben, borban és szőlőlében, fűszerekben és édesgyökérben. Az ochratoxin A növények napon történő szárítása és tárolása során képződik. Az anyag képződése helyes szárítási és tárolási gyakorlatok alkalmazásával megelőzhető.

| (3) | 2020-ban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) aktualizált tudományos szakvéleményt (3) fogadott el az élelmiszerekben előforduló ochratoxin A-ról. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem helyénvaló egészségügyi alapú irányértéket megállapítani az ochratoxin A-ra vonatkozóan, és hogy a Hatóság által 2006-ban megállapított 120 ng/testtömegkilogramm megengedhető heti bevitel ennek megfelelően már nem érvényes. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az ochratoxin A rákkeltő hatásai tekintetében kiszámított expozíciós tűréshatárok azt jelzik, hogy az anyag bizonyos fogyasztói csoportok számára egészségügyi veszélyeket jelenthet. |
| --- | --- |

(3)

2020-ban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) aktualizált tudományos szakvéleményt (3) fogadott el az élelmiszerekben előforduló ochratoxin A-ról. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem helyénvaló egészségügyi alapú irányértéket megállapítani az ochratoxin A-ra vonatkozóan, és hogy a Hatóság által 2006-ban megállapított 120 ng/testtömegkilogramm megengedhető heti bevitel ennek megfelelően már nem érvényes. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az ochratoxin A rákkeltő hatásai tekintetében kiszámított expozíciós tűréshatárok azt jelzik, hogy az anyag bizonyos fogyasztói csoportok számára egészségügyi veszélyeket jelenthet.

| (4) | Az 1881/2006/EK rendelet egyes élelmiszerekre már meghatározta az ochratoxin A felső határértékeit. Figyelembe véve, hogy ochratoxin A-t találtak olyan élelmiszerekben, amelyekre vonatkozóan még nem állapítottak meg felső határértéket, és amelyek hozzájárulnak az ochratoxin A-nak való emberi kitettséghez, helyénvaló felső határértéket megállapítani ezekre az élelmiszerekre is, azaz a szárított szőlőtől eltérő szárított gyümölcsökre, egyes édesgyökér-készítményekre, a szárított fűszernövényekre, a gyógynövényforrázatok egyes összetevőire, bizonyos olajos magvakra, a pisztáciára és a kakaóporra. Még ha a malátában és az alkoholmentes malátaitalokban, illetve és a szárított datolyában és a datolyaszirupban lévő ochratoxin A szintje közötti kapcsolat még további tisztázásra szorul, helyénvaló már most meghatározni egy felső határértéket az alkoholmentes malátaitalokra és a datolyaszirupra. Figyelembe véve a rendelkezésre álló előfordulási adatokat is, helyénvaló csökkenteni az ochratoxin A egyes élelmiszerekre, például a péksüteményekre, a szárított szőlőre, a pörkölt kávéra és az oldható kávéra meghatározott jelenlegi felső határértékeit. Emellett az egyes fűszerekben előforduló ochratoxin A-ra vonatkozó meglévő rendelkezéseket valamennyi fűszerre kiterjesztették. A sajt és a sonka esetében a felső határértékek meghatározása előtt helyénvaló további ellenőrzéseket végezni az ochratoxin A jelenlétére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az 1881/2006/EK rendelet egyes élelmiszerekre már meghatározta az ochratoxin A felső határértékeit. Figyelembe véve, hogy ochratoxin A-t találtak olyan élelmiszerekben, amelyekre vonatkozóan még nem állapítottak meg felső határértéket, és amelyek hozzájárulnak az ochratoxin A-nak való emberi kitettséghez, helyénvaló felső határértéket megállapítani ezekre az élelmiszerekre is, azaz a szárított szőlőtől eltérő szárított gyümölcsökre, egyes édesgyökér-készítményekre, a szárított fűszernövényekre, a gyógynövényforrázatok egyes összetevőire, bizonyos olajos magvakra, a pisztáciára és a kakaóporra. Még ha a malátában és az alkoholmentes malátaitalokban, illetve és a szárított datolyában és a datolyaszirupban lévő ochratoxin A szintje közötti kapcsolat még további tisztázásra szorul, helyénvaló már most meghatározni egy felső határértéket az alkoholmentes malátaitalokra és a datolyaszirupra. Figyelembe véve a rendelkezésre álló előfordulási adatokat is, helyénvaló csökkenteni az ochratoxin A egyes élelmiszerekre, például a péksüteményekre, a szárított szőlőre, a pörkölt kávéra és az oldható kávéra meghatározott jelenlegi felső határértékeit. Emellett az egyes fűszerekben előforduló ochratoxin A-ra vonatkozó meglévő rendelkezéseket valamennyi fűszerre kiterjesztették. A sajt és a sonka esetében a felső határértékek meghatározása előtt helyénvaló további ellenőrzéseket végezni az ochratoxin A jelenlétére vonatkozóan.

| (5) | Az 1881/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1881/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők felkészülhessenek az e rendelettel bevezetett új szabályokra, észszerű időt kell biztosítani az új felső határértékek alkalmazásáig. Helyénvaló továbbá átmeneti időszakot biztosítani az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők felkészülhessenek az e rendelettel bevezetett új szabályokra, észszerű időt kell biztosítani az új felső határértékek alkalmazásáig. Helyénvaló továbbá átmeneti időszakot biztosítani az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozóan is.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1881/2006/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A mellékletben felsorolt, 2023. január 1-je előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerek minőségmegőrzési vagy fogyaszthatósági idejükig forgalomban maradhatnak.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 37., 1993.2.13., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

2

(3)  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food (Tudományos szakvélemény az élelmiszerekben előforduló ochratoxin A kockázatértékeléséről). EFSA Journal 2020; 18(5):6113, 150 oldal https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113

3

---

MELLÉKLET

Az 1881/2006/EK rendelet mellékletének 2. szakaszában a 2.2. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| Élelmiszerek (1) | Felső határérték (μg/kg) |
| --- | --- |
| „2.2. | Ochratoxin A | |
| 2.2.1. | Feldolgozatlan gabonafélék (18) | 5,0 |
| 2.2.2. | Feldolgozatlan gabonafélékből származó/készített valamennyi termék, a 2.2.3., 2.2.4., 2.2.5., 2.2.12. és 2.2.13. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével
  A végső fogyasztó számára forgalomba hozott gabonafélék | 3,0 |
| 2.2.3. | Pékáruk, gabonaszeletek és reggeli gabonapelyhek






  — | olajos magvakat, dióféléket vagy szárított gyümölcsöket nem tartalmazó termékek |

Élelmiszerek (1)

Felső határérték (μg/kg)

„2.2.

Ochratoxin A

2.2.1.

Feldolgozatlan gabonafélék (18)

5,0

2.2.2.

Feldolgozatlan gabonafélékből származó/készített valamennyi termék, a 2.2.3., 2.2.4., 2.2.5., 2.2.12. és 2.2.13. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével

A végső fogyasztó számára forgalomba hozott gabonafélék

3,0

2.2.3.

Pékáruk, gabonaszeletek és reggeli gabonapelyhek

—

olajos magvakat, dióféléket vagy szárított gyümölcsöket nem tartalmazó termékek

| — | legalább 20 % szárított szőlőt és/vagy szárított fügét tartalmazó termékek |
| --- | --- |

—

legalább 20 % szárított szőlőt és/vagy szárított fügét tartalmazó termékek

| — | olajos magvakat, dióféléket és/vagy szárított gyümölcsöket tartalmazó egyéb termékek |
| --- | --- |

—

olajos magvakat, dióféléket és/vagy szárított gyümölcsöket tartalmazó egyéb termékek

2,0

4,0

3,0

2.2.4.

Alkoholmentes malátaitalok

3,0

2.2.5.

Nem a végső fogyasztó számára forgalomba hozott búzasikér

8,0

2.2.6.

Szárított gyümölcs

| — | szárított szőlő (fekete mazsola, mazsola és malagaszőlő) és szárított füge |
| --- | --- |

—

szárított szőlő (fekete mazsola, mazsola és malagaszőlő) és szárított füge

| — | más szárított gyümölcs |
| --- | --- |

—

más szárított gyümölcs

8,0

2,0

2.2.7.

Datolyaszirup

15

2.2.8.

Pörkölt kávé

| — | pörkölt babkávé és őrölt pörkölt kávé, az oldható kávé kivételével |
| --- | --- |

—

pörkölt babkávé és őrölt pörkölt kávé, az oldható kávé kivételével

| — | oldható kávé (instant kávé) |
| --- | --- |

—

oldható kávé (instant kávé)

3,0

5,0

2.2.9.

Bor (beleértve a pezsgőt, és kivéve a likőrborokat és a minimum 15 térfogatszázalék alkoholt tartalmazó borokat) és gyümölcsbor (11)

2,0 (12 )

2.2.10.

Ízesített bor, ízesített bor alapú italok és ízesített bor alapú koktélok (13)

2,0 (12 )

2.2.11.

A végső fogyasztó számára forgalomba hozott szőlőlé vagy koncentrált szőlőléből készített szőlőlé, szőlőnektár, must vagy mustkoncentrátumból készített must (14)

2,0 (12 )

2.2.12.

Csecsemők és kisgyermekek számára készült feldolgozott, gabona alapú élelmiszerek és bébiételek (3) (7)

0,50

2.2.13

Csecsemők és kisgyermekek számára készült, speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerek (3) (10)

0,50

2.2.14.

Fűszerek, beleértve a szárított fűszereket is, a Capsicum spp. kivételével

Capsicum spp. (annak szárított termése, egészben vagy őrölve, beleértve a chilipaprikát, a chilipaprikaport, a Cayenne-borsot és a paprikát)

Fűszerkeverékek

15

20

15

2.2.15.

Édesgyökér (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate és egyéb fajok)

| — | édesgyökér, gyógynövényforrázatok összetevőjeként is |
| --- | --- |

—

édesgyökér, gyógynövényforrázatok összetevőjeként is

| — | édesgyökér-kivonat (42) élelmiszerekben, különösen italokban és édességekben való felhasználásra |
| --- | --- |

—

édesgyökér-kivonat (42) élelmiszerekben, különösen italokban és édességekben való felhasználásra

| — | édesgyökér-tartalmú édességek szárazanyagra számítva legalább 97 %-os édesgyökérkivonat-tartalommal |
| --- | --- |

—

édesgyökér-tartalmú édességek szárazanyagra számítva legalább 97 %-os édesgyökérkivonat-tartalommal

| — | egyéb édesgyökér-tartalmú édességek |
| --- | --- |

—

egyéb édesgyökér-tartalmú édességek

20

80

50

10,0

2.2.16.

Szárított fűszernövények

10,0

2.2.17.

Gyömbérgyökér gyógynövényforrázatban való felhasználásra

Orvosiziliz-gyökér, gyermekláncfűgyökér és narancsvirág gyógynövényforrázatban vagy pótkávéban való felhasználásra

15

20

2.2.18.

Napraforgómag, tökmag, (görög)dinnyemag, kendermag és szójabab

5,0

2.2.19.

A végső fogyasztók számára történő forgalomba hozatal vagy az élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy más fizikai kezelésnek alávetendő pisztácia

Végső fogyasztók számára forgalomba hozott vagy élelmiszer-összetevőként felhasznált pisztácia

10,0

5,0

2.2.20.

Kakaópor

3,0 ”

---

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1371 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. augusztus 5.)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet egyes nyelvi változatainak helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet (2) bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, holland, lett, német, olasz, portugál, svéd és szlovén nyelvi változata a 38. cikk (6) bekezdésében olyan hibát tartalmaz, amely megváltoztatja a rendelkezés értelmét, vagy olyan megfogalmazást tartalmaz, amely értelmezési hibákhoz vezethet a megjelölt időszak és annak tekintetében, hogy az mire vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet (2) bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, holland, lett, német, olasz, portugál, svéd és szlovén nyelvi változata a 38. cikk (6) bekezdésében olyan hibát tartalmaz, amely megváltoztatja a rendelkezés értelmét, vagy olyan megfogalmazást tartalmaz, amely értelmezési hibákhoz vezethet a megjelölt időszak és annak tekintetében, hogy az mire vonatkozik.

| (2) | Az (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelet bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, holland, lett, német, olasz, portugál, svéd és szlovén nyelvi változatát ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelet bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, holland, lett, német, olasz, portugál, svéd és szlovén nyelvi változatát ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti.

| (3) | Az e végrehajtási rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság 2022. február 9-i véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e végrehajtási rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság 2022. február 9-i véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(a magyar változatot nem érinti)

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelete (2018. december 19.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 334., 2018.12.31., 1. o.).

2

---

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1372 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. augusztus 5.)

a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) Unióba történő bekerülésének, Unión belüli szállításának és elterjedésének, valamint szaporításának és kiengedésének megakadályozását célzó ideiglenes intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. október 26.-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) nem szerepel az uniós zárlati károsítók, a védett zónás zárlati károsítók, illetve az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítók (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) megállapított jegyzékében. |
| --- | --- |

(1)

A Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) nem szerepel az uniós zárlati károsítók, a védett zónás zárlati károsítók, illetve az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítók (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) megállapított jegyzékében.

| (2) | Olaszország 2016-ban tájékoztatta a Bizottságot, hogy az országban első ízben észlelték a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) megjelenését, egy észak-olaszországi rizstermelő területen. Azóta további rizsföldeken is megállapították jelenlétét, amelyek esetében a legsúlyosabb fertőzések akár 50 %-os veszteséget is okoztak a rendes terményhozamban. |
| --- | --- |

(2)

Olaszország 2016-ban tájékoztatta a Bizottságot, hogy az országban első ízben észlelték a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) megjelenését, egy észak-olaszországi rizstermelő területen. Azóta további rizsföldeken is megállapították jelenlétét, amelyek esetében a legsúlyosabb fertőzések akár 50 %-os veszteséget is okoztak a rendes terményhozamban.

| (3) | 2017-ben Olaszország hatósági intézkedéseket (4) fogadott el a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) további behurcolásának és elterjedésének megakadályozására. A Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) főként az Oryza sativa L. gyökeres, talajban termesztett és ültetésre szánt növényein jelenik meg. Más gazdanövényeket, például az árpát is megtámadhatja, de nem olyan mértékben, mint az Oryza sativa L. gyökeres növényeit. |
| --- | --- |

(3)

2017-ben Olaszország hatósági intézkedéseket (4) fogadott el a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) további behurcolásának és elterjedésének megakadályozására. A Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) főként az Oryza sativa L. gyökeres, talajban termesztett és ültetésre szánt növényein jelenik meg. Más gazdanövényeket, például az árpát is megtámadhatja, de nem olyan mértékben, mint az Oryza sativa L. gyökeres növényeit.

| (4) | Jelenleg Olaszország az egyetlen olyan tagállam, ahol a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) megerősítetten jelen van. Az Olaszország által 2018-ban végzett kockázatértékelés (5) alapján megállapítást nyert, hogy a szóban forgó károsító megfelel az (EU) 2016/2031 rendelet I. melléklete 3. szakaszának 2. alszakaszában meghatározott kritériumoknak. Ezért a szóban forgó károsítóval szemben ideiglenes intézkedéseket szükséges elfogadni. Ezeknél az intézkedéseknél figyelembe kell venni, hogy a károsító mely fő módokon terjed, ennek megfelelően az ültetésre szánt növényeket, a talajt, a gépeket és szerszámokat, valamint az emberi beavatkozás révén történő átvitelt. |
| --- | --- |

(4)

Jelenleg Olaszország az egyetlen olyan tagállam, ahol a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) megerősítetten jelen van. Az Olaszország által 2018-ban végzett kockázatértékelés (5) alapján megállapítást nyert, hogy a szóban forgó károsító megfelel az (EU) 2016/2031 rendelet I. melléklete 3. szakaszának 2. alszakaszában meghatározott kritériumoknak. Ezért a szóban forgó károsítóval szemben ideiglenes intézkedéseket szükséges elfogadni. Ezeknél az intézkedéseknél figyelembe kell venni, hogy a károsító mely fő módokon terjed, ennek megfelelően az ültetésre szánt növényeket, a talajt, a gépeket és szerszámokat, valamint az emberi beavatkozás révén történő átvitelt.

| (5) | A megállapítások szerint Olaszország rizstermelő területének egy bizonyos régiójában már nem lehet felszámolni a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) károsítót. Olaszország számára ezért lehetővé kell tenni, hogy az adott régióban olyan intézkedéseket alkalmazzon, amelyek a károsító felszámolása helyett annak visszaszorítását célozzák. Ezen intézkedéseknek a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) szintjének stabilizálására kell irányulniuk. Amennyiben a felderítések a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) fokozott jelenlétét mutatnák, újbóli felszámolási intézkedésekkel kell csökkenteni az elterjedés szintjét és megakadályozni a károsító terjedését. |
| --- | --- |

(5)

A megállapítások szerint Olaszország rizstermelő területének egy bizonyos régiójában már nem lehet felszámolni a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) károsítót. Olaszország számára ezért lehetővé kell tenni, hogy az adott régióban olyan intézkedéseket alkalmazzon, amelyek a károsító felszámolása helyett annak visszaszorítását célozzák. Ezen intézkedéseknek a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) szintjének stabilizálására kell irányulniuk. Amennyiben a felderítések a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) fokozott jelenlétét mutatnák, újbóli felszámolási intézkedésekkel kell csökkenteni az elterjedés szintjét és megakadályozni a károsító terjedését.

| (6) | A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a nyilvánosságot és az érintett vállalkozókat a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) jelentette veszélyről és a kárósítóval szemben foganatosított intézkedésekről, ezzel biztosítva az összes lehetséges érintett személyre kiterjedő, hatékonyabb megközelítés alkalmazását. A tagállamoknak különösen fel kell hívniuk a figyelmet a károsító lábbeliken és járműveken keresztül történő terjedésének veszélyére, mivel a terjedésének módjai közül ezeknek a használata a leggyakoribb a lakosság körében. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a nyilvánosságot és az érintett vállalkozókat a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) jelentette veszélyről és a kárósítóval szemben foganatosított intézkedésekről, ezzel biztosítva az összes lehetséges érintett személyre kiterjedő, hatékonyabb megközelítés alkalmazását. A tagállamoknak különösen fel kell hívniuk a figyelmet a károsító lábbeliken és járműveken keresztül történő terjedésének veszélyére, mivel a terjedésének módjai közül ezeknek a használata a leggyakoribb a lakosság körében.

| (7) | Felderítéseket kell végezni a körülhatárolt területeken és az e területeken kívül található gazdanövényeken a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) esetleges jelenlétének korai felismerése és az Unió területének más részeire való átterjedésének megelőzése érdekében. A tagállamoknak éves felderítéseket kell végezniük a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) behozatali kockázatának értékelése alapján. |
| --- | --- |

(7)

Felderítéseket kell végezni a körülhatárolt területeken és az e területeken kívül található gazdanövényeken a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) esetleges jelenlétének korai felismerése és az Unió területének más részeire való átterjedésének megelőzése érdekében. A tagállamoknak éves felderítéseket kell végezniük a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) behozatali kockázatának értékelése alapján.

| (8) | Tekintettel az Olaszországból származó bizonyítékokra és a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) rizstermelő harmadik országokban való széles körű elterjedésére, az Oryza sativa L. ültetésre szánt gyökeres növényei esetében még az Unióba történő behozatalukat megelőzően ellenőrizni kell, hogy az említett harmadik országokban teljesültek-e vonatkozásukban bizonyos feltételek. E feltételeknek különösen a termesztési hely vagy a termőhely károsítómentességére, az elvégzendő hatósági ellenőrzésekre és a növényegészségügyi bizonyítványon szereplő szükséges nyilatkozatokra kell vonatkozniuk. Ezekre a feltételekre az említett növények Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) károsítótól való mentességének biztosítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az Olaszországból származó bizonyítékokra és a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) rizstermelő harmadik országokban való széles körű elterjedésére, az Oryza sativa L. ültetésre szánt gyökeres növényei esetében még az Unióba történő behozatalukat megelőzően ellenőrizni kell, hogy az említett harmadik országokban teljesültek-e vonatkozásukban bizonyos feltételek. E feltételeknek különösen a termesztési hely vagy a termőhely károsítómentességére, az elvégzendő hatósági ellenőrzésekre és a növényegészségügyi bizonyítványon szereplő szükséges nyilatkozatokra kell vonatkozniuk. Ezekre a feltételekre az említett növények Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) károsítótól való mentességének biztosítása érdekében van szükség.

| (9) | Az Oryza sativa L. ültetésre szánt gyökeres növényeit ezenfelül az Unióba érkezésükkor vizuális vizsgálatnak kell alávetni, és amennyiben a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) okozta tüneteket mutatnak, mintavételt és vizsgálatot kell végezni rajtuk annak megállapítására, hogy a szóban forgó károsító esetlegesen jelen van-e, illetve hogy jelenléte bizonyosan kizárható-e. |
| --- | --- |

(9)

Az Oryza sativa L. ültetésre szánt gyökeres növényeit ezenfelül az Unióba érkezésükkor vizuális vizsgálatnak kell alávetni, és amennyiben a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) okozta tüneteket mutatnak, mintavételt és vizsgálatot kell végezni rajtuk annak megállapítására, hogy a szóban forgó károsító esetlegesen jelen van-e, illetve hogy jelenléte bizonyosan kizárható-e.

| (10) | Intézkedéseket kell hozni az Oryza sativa L. Unióból származó gyökeres növényeinek Unión belüli szállítására vonatkozóan is. A megfelelő szintű növényegészségügyi védelem biztosítása érdekében meg kell tiltani az említett növényeknek és talajnak a körülhatárolt területekről az Unió területének többi részére történő szállítását. |
| --- | --- |

(10)

Intézkedéseket kell hozni az Oryza sativa L. Unióból származó gyökeres növényeinek Unión belüli szállítására vonatkozóan is. A megfelelő szintű növényegészségügyi védelem biztosítása érdekében meg kell tiltani az említett növényeknek és talajnak a körülhatárolt területekről az Unió területének többi részére történő szállítását.

| (11) | Ezt a rendeletet a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) jelenlétének és elterjedésének felülvizsgálatához elegendő időtartamra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Ezt a rendeletet a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) jelenlétének és elterjedésének felülvizsgálatához elegendő időtartamra kell alkalmazni.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) Unióba történő bekerülésének, Unión belüli szállításának és elterjedésének, valamint szaporításának és kiengedésének megakadályozását célzó szabályokat.

Meloidogyne graminicola

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „meghatározott károsító”: a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); |
| --- | --- |

1.

„meghatározott károsító”: a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield);

Meloidogyne graminicola

| 2. | „meghatározott növények”: az Oryza sativa L. talajban termesztett, gyökeres, ültetésre szánt növényei a vetőmagokon kívül; |
| --- | --- |

2.

„meghatározott növények”: az Oryza sativa L. talajban termesztett, gyökeres, ültetésre szánt növényei a vetőmagokon kívül;

Oryza sativa

| 3. | „gazdanövények”: az I. mellékletben felsorolt nemzetségekhez és fajokhoz tartozó, talajban termesztett, gyökeres, ültetésre szánt növények; |
| --- | --- |

3.

„gazdanövények”: az I. mellékletben felsorolt nemzetségekhez és fajokhoz tartozó, talajban termesztett, gyökeres, ültetésre szánt növények;

| 4. | „járulékos gazdanövények”: a termőhelyeken megjelenő, nem ültetett gazdanövények; |
| --- | --- |

4.

„járulékos gazdanövények”: a termőhelyeken megjelenő, nem ültetett gazdanövények;

| 5. | „meghatározott vetőmagok”: az Oryza sativa L. vetőmagjai; |
| --- | --- |

5.

„meghatározott vetőmagok”: az Oryza sativa L. vetőmagjai;

Oryza sativa

| 6. | „meghatározott tárgyak”: a gazdanövények ültetésével, kezelésével vagy betakarításával kapcsolatos tevékenységekhez használt gépek, szerszámok, járművek és személyi felszerelések; |
| --- | --- |

6.

„meghatározott tárgyak”: a gazdanövények ültetésével, kezelésével vagy betakarításával kapcsolatos tevékenységekhez használt gépek, szerszámok, járművek és személyi felszerelések;

| 7. | „körülhatárolt terület”: egy fertőzött körzetből és egy pufferzónából álló, a meghatározott károsító észlelésekor létrehozott terület; |
| --- | --- |

7.

„körülhatárolt terület”: egy fertőzött körzetből és egy pufferzónából álló, a meghatározott károsító észlelésekor létrehozott terület;

| 8. | „fertőzött körzet”: Oryza sativa L.-föld(ek)et tartalmazó körzet, amely magába foglalja a következőket:






  a) | a meghatározott károsítóval ismerten fertőzött valamennyi gazdanövény; |
| --- | --- | --- |

8.

„fertőzött körzet”: Oryza sativa L.-föld(ek)et tartalmazó körzet, amely magába foglalja a következőket:

Oryza sativa

a)

a meghatározott károsítóval ismerten fertőzött valamennyi gazdanövény;

| b) | a meghatározott károsítóval való esetleges fertőzöttségre utaló tüneteket mutató valamennyi gazdanövény; |
| --- | --- |

b)

a meghatározott károsítóval való esetleges fertőzöttségre utaló tüneteket mutató valamennyi gazdanövény;

| c) | a meghatározott károsító által fertőzött vagy feltehetően fertőzött összes többi növény, ideértve azokat a növényeket, amelyek az adott károsító általi fertőzöttség iránti fogékonyságuk és a meghatározott fertőzött növényekkel való szoros közelségük miatt feltehetően fertőzöttek, valamint az ilyen növényekből termesztett növényeket; |
| --- | --- |

c)

a meghatározott károsító által fertőzött vagy feltehetően fertőzött összes többi növény, ideértve azokat a növényeket, amelyek az adott károsító általi fertőzöttség iránti fogékonyságuk és a meghatározott fertőzött növényekkel való szoros közelségük miatt feltehetően fertőzöttek, valamint az ilyen növényekből termesztett növényeket;

| d) | továbbá a meghatározott károsító által fertőzött vagy könnyen megfertőződhető földterület, talaj vagy egyéb elemek; |
| --- | --- |

d)

továbbá a meghatározott károsító által fertőzött vagy könnyen megfertőződhető földterület, talaj vagy egyéb elemek;

| 9. | „pufferzóna”: a fertőzött körzet körül húzódó, legalább 100 m szélességű körzet; |
| --- | --- |

9.

„pufferzóna”: a fertőzött körzet körül húzódó, legalább 100 m szélességű körzet;

| 10. | „csapdanövény-módszer”: az a módszer, amely szerint bizonyos meghatározott növényeket ültetnek ideiglenesen egy fertőzött területre csapdaként, hogy befogják a meghatározott károsítót, melyet később eltávolítanak és megsemmisítenek, hogy ugyanazon földterületen más meghatározott növényeket megvédjenek az adott károsítótól. |
| --- | --- |

10.

„csapdanövény-módszer”: az a módszer, amely szerint bizonyos meghatározott növényeket ültetnek ideiglenesen egy fertőzött területre csapdaként, hogy befogják a meghatározott károsítót, melyet később eltávolítanak és megsemmisítenek, hogy ugyanazon földterületen más meghatározott növényeket megvédjenek az adott károsítótól.

3. cikk

Az Unióba történő behozatal és az Unión belüli szállítás tilalma

A meghatározott károsító nem hozható be az Unió területére, ott nem szállítható, nem tartható, nem szaporítható és nem engedhető ki.

4. cikk

A körülhatárolt területek létrehozása

(1)   Amennyiben megerősítést nyer a meghatározott károsító jelenléte az Unió területén, minden érintett tagállam haladéktalanul létrehoz egy körülhatárolt területet.

(2)   Ha megerősítést nyer, hogy a meghatározott károsító jelen van a pufferzónában, az érintett tagállam haladéktalanul felülvizsgálja és szükség szerint módosítja a fertőzött körzet és a pufferzóna határait.

(3)   Az érintett tagállam értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot az (EU) 2016/2031 rendelet 18. cikke alapján a meghatározott károsító tekintetében kijelölt körülhatárolt területek számáról és helyéről.

(4)   Amennyiben a (8) cikkben említett felderítések 3 egymást követő éven át azt mutatják, hogy a meghatározott károsító nincs jelen a körülhatárolt területen, a körülhatárolás feloldható. Ilyen esetben az érintett tagállam értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot, hogy az (EU) 2016/2031 rendelet 19. cikkének (4) bekezdése alapján feloldotta a terület körülhatárolását.

5. cikk

Felszámolási intézkedések

Az érintett tagállam a körülhatárolt terület(ek)en az összes alábbi intézkedést alkalmazza a meghatározott károsító felszámolása céljából:

| (1) | a fertőzött területen található meghatározott növényeket eltávolítják és megsemmisítik a betakarításhoz közel fekvő földeken. A meghatározott növényeket helyben vagy a fertőzött területen belül erre a célra kijelölt közeli helyszínen semmisítik meg oly módon, hogy a meghatározott károsító ne terjedhessen tovább; |
| --- | --- |

(1)

a fertőzött területen található meghatározott növényeket eltávolítják és megsemmisítik a betakarításhoz közel fekvő földeken. A meghatározott növényeket helyben vagy a fertőzött területen belül erre a célra kijelölt közeli helyszínen semmisítik meg oly módon, hogy a meghatározott károsító ne terjedhessen tovább;

| (2) | a fertőzött körzetben nem vetnek meghatározott vetőmagokat és nem ültetnek gazdanövényeket; |
| --- | --- |

(2)

a fertőzött körzetben nem vetnek meghatározott vetőmagokat és nem ültetnek gazdanövényeket;

| (3) | a járulékos gazdanövényeket rendszeresen eltávolítják; |
| --- | --- |

(3)

a járulékos gazdanövényeket rendszeresen eltávolítják;

| (4) | a fertőzött körzetben található földeket elárasztják egy 18 hónapnál hosszabb folyamatos időtartamra. Ha a folyamatos elárasztás nem lehetséges, a csapdanövény-módszert alkalmazzák, vagy olyan egyéb módszereket, melyek meggátolják a károsító teljes életciklusának végbemenetelét; |
| --- | --- |

(4)

a fertőzött körzetben található földeket elárasztják egy 18 hónapnál hosszabb folyamatos időtartamra. Ha a folyamatos elárasztás nem lehetséges, a csapdanövény-módszert alkalmazzák, vagy olyan egyéb módszereket, melyek meggátolják a károsító teljes életciklusának végbemenetelét;

| (5) | a csapdanövény-módszerhez használt meghatározott növényeket az ültetést követő 5 héten belül megsemmisítik; |
| --- | --- |

(5)

a csapdanövény-módszerhez használt meghatározott növényeket az ültetést követő 5 héten belül megsemmisítik;

| (6) | a fertőzött területen használt meghatározott tárgyakat a környező földekre szállításukat megelőzően megtisztítják a talajtól és a növényi maradványoktól. A tisztítás során kerülni kell a maradékanyagoknak a fertőzött területről való szétszóródását. |
| --- | --- |

(6)

a fertőzött területen használt meghatározott tárgyakat a környező földekre szállításukat megelőzően megtisztítják a talajtól és a növényi maradványoktól. A tisztítás során kerülni kell a maradékanyagoknak a fertőzött területről való szétszóródását.

6. cikk

Visszaszorítási intézkedések

(1)   A II. mellékletben felsorolt körülhatárolt területeken az illetékes hatóság az összes alábbi intézkedést alkalmazza a meghatározott károsító e területeken belüli visszaszorítására és e területeken kívüli elterjedésének megakadályozására:

| a) | a meghatározott vetőmagok vetésére és a meghatározott növények ültetésére csak a következő növényegészségügyi intézkedések valamelyikének végrehajtását követően kerülhet sor:






  i. | a terület legutóbbi betakarítást követő, legalább 6 hónapos folyamatos elárasztása; |
| --- | --- | --- |

a)

a meghatározott vetőmagok vetésére és a meghatározott növények ültetésére csak a következő növényegészségügyi intézkedések valamelyikének végrehajtását követően kerülhet sor:

i.

a terület legutóbbi betakarítást követő, legalább 6 hónapos folyamatos elárasztása;

| ii. | csapdanövény-módszer, amelynek során a meghatározott növényeket az ültetést követő öt héten belül megsemmisítik; |
| --- | --- |

ii.

csapdanövény-módszer, amelynek során a meghatározott növényeket az ültetést követő öt héten belül megsemmisítik;

| iii. | vetésforgó nem gazdanövényekkel vagy a Brassica L. nemzetségbe vagy az Allium cepa L., a Glycine max (L.) Merr., a Hordeum vulgare L., a Panicum miliaceum L., a Sorghum bicolor (L.) Moench, a Triticum aestivum L. és a Zea mays L. fajokhoz tartozó gazdanövényekkel, amelyeket a végső fogyasztóknak szánt hagymák, zöldségek vagy magok előállítására, nem pedig ültetésre szánt növényekként való felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

iii.

vetésforgó nem gazdanövényekkel vagy a Brassica L. nemzetségbe vagy az Allium cepa L., a Glycine max (L.) Merr., a Hordeum vulgare L., a Panicum miliaceum L., a Sorghum bicolor (L.) Moench, a Triticum aestivum L. és a Zea mays L. fajokhoz tartozó gazdanövényekkel, amelyeket a végső fogyasztóknak szánt hagymák, zöldségek vagy magok előállítására, nem pedig ültetésre szánt növényekként való felhasználásra szánnak;

| b) | a járulékos gazdanövényeket rendszeresen eltávolítják; |
| --- | --- |

b)

a járulékos gazdanövényeket rendszeresen eltávolítják;

| c) | a fertőzött földterületen használt meghatározott tárgyakat a környező földekre szállításukat megelőzően megtisztítják a talajtól és a növényi maradványoktól. A tisztítás során kerülni kell a maradékanyagoknak a fertőzött területről való szétszóródását. |
| --- | --- |

c)

a fertőzött földterületen használt meghatározott tárgyakat a környező földekre szállításukat megelőzően megtisztítják a talajtól és a növényi maradványoktól. A tisztítás során kerülni kell a maradékanyagoknak a fertőzött területről való szétszóródását.

(2)   Ha a felderítés eredményei azt mutatják, hogy a meghatározott károsító fokozott mértékben van jelen, az illetékes hatóság az 5. cikkben említett intézkedéseket alkalmazza az adott körülhatárolt területeken.

7. cikk

Figyelemfelhívás

Azon körülhatárolt terület(ek) tekintetében, amely(ek)re az 5. és 6. cikkben említett felszámolási és visszaszorítási intézkedéseket alkalmazták, az érintett tagállam felhívja a közvélemény figyelmét a meghatározott károsító jelentette veszélyre és a károsító körülhatárolt területeken kívüli továbbterjedésének megakadályozása érdekében elfogadott intézkedésekre. Gondoskodik arról, hogy a lakosság és az érintett vállalkozók tisztában legyenek a körülhatárolt terület(ek), a fertőzött terület és a pufferzóna határaival.

8. cikk

A meghatározott károsítóra vonatkozó felderítések a tagállamok területén

(1)   A tagállamok éves hatósági felderítéseket végeznek a meghatározott károsítónak a területükön található gazdanövényeken való jelenlétére vonatkozóan, kiemelten kezelve a meghatározott növényekre vonatkozó felderítéseket. E felderítéseket kockázati alapon végzik.

A tagállamok minden év április 30-ig megküldik a Bizottságnak és a többi tagállamnak a körülhatárolt területeken kívül végzett felderítések eredményeit, az (EU) 2020/1231 bizottsági végrehajtási rendelet (6) I. mellékletében szereplő sablonok alapján.

(2)   A körülhatárolt területeken az érintett tagállam nyomon követi a meghatározott károsító jelenlétének alakulását. Az érintett tagállam minden év április 30-ig továbbítja a Bizottságnak és a többi tagállamnak a III. mellékletben meghatározott sablon felhasználásával végzett felderítések eredményeit.

(3)   E felderítések során sor kerül a gazdanövények vizuális vizsgálatára, valamint a tüneteket mutató gazdanövényekből és adott esetben a tüneteket mutató gazdanövényekhez közel található, tünetmentes gazdanövényekből és a talajból történő mintavételre. A mintavételnek alávetett növények gyökérrendszerét ellenőrizni kell a meghatározott károsító gubacsainak jelenléte szempontjából.

(4)   A talajmintákat a tüneteket mutató gazdanövények mellől kell venni. A talajból 20–25 cm mélységben kell mintát venni. A megfigyelés alatt álló területeken a talajmintákat a teljes földterületet lefedő négyszögletes rácsból veszik, ahol a mintavételi távolság nem haladhatja meg a 20 m hosszúság x 5 m szélesség mértéket. A minta mérete 1 ha összterületig 500 ml.

9. cikk

A meghatározott növények, a talaj, a meghatározott vetőmagok és a meghatározott tárgyak szállítása

(1)   A meghatározott növények nem szállíthatók ki a körülhatárolt területekről.

(2)   Olyan talaj, amelyben az elmúlt 3 évben meghatározott növényeket termesztettek, nem szállítható a körülhatárolt területeken belül, illetve nem szállítható ki onnan.

(3)   Meghatározott vetőmagok esetében csak akkor engedélyezhető a körülhatárolt területeken belül szállítás, illetve az onnan történő kiszállítás, ha a vetőmagok talajtól és növényi törmeléktől mentesek.

(4)   Meghatározott tárgyak körülhatárolt területekről történő elszállítása csak akkor engedélyezhető, ha azokat megtisztították és talajtól mentesnek találják.

10. cikk

Meghatározott növények és meghatározott vetőmagok Unióba történő behozatala

Harmadik országokból származó meghatározott növények és meghatározott vetőmagok csak akkor hozhatók be az Unióba, ha az illetékes hatóságok vagy az illetékes hatóságok felügyelete alatt álló vállalkozók megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének:

| 1. | a károsítómentes termőhelyen vagy károsítómentes termesztési helyen termesztett meghatározott növényeket hatósági vizsgálatnak vetik alá az adott termőhelyen vagy termesztési helyen, a fertőzés tüneteinek a kivitelt megelőző utolsó teljes vegetációs időszakban való kimutatására legalkalmasabb időpontban, és azokat a meghatározott károsítótól mentesnek találják; |
| --- | --- |

1.

a károsítómentes termőhelyen vagy károsítómentes termesztési helyen termesztett meghatározott növényeket hatósági vizsgálatnak vetik alá az adott termőhelyen vagy termesztési helyen, a fertőzés tüneteinek a kivitelt megelőző utolsó teljes vegetációs időszakban való kimutatására legalkalmasabb időpontban, és azokat a meghatározott károsítótól mentesnek találják;

| 2. | a fertőzés tüneteinek a kivitelt megelőző utolsó teljes vegetációs időszakban való kimutatására legalkalmasabb időpontban hatósági vizsgálatokat végeztek az 1. pontban említett termőhelyet vagy termesztési helyet körülvevő, legalább 100 m széles körzetben; |
| --- | --- |

2.

a fertőzés tüneteinek a kivitelt megelőző utolsó teljes vegetációs időszakban való kimutatására legalkalmasabb időpontban hatósági vizsgálatokat végeztek az 1. pontban említett termőhelyet vagy termesztési helyet körülvevő, legalább 100 m széles körzetben;

| 3. | a károsítómentes termőhelyet vagy a károsítómentes termesztési helyet körülvevő körzetben található, az említett vizsgálatok során fertőzés tüneteit mutató meghatározott növényeket azonnal megsemmisítették; |
| --- | --- |

3.

a károsítómentes termőhelyet vagy a károsítómentes termesztési helyet körülvevő körzetben található, az említett vizsgálatok során fertőzés tüneteit mutató meghatározott növényeket azonnal megsemmisítették;

| 4. | a meghatározott növényeket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amely az (EU) 2016/2031 rendelet 71. cikke (2) bekezdésének megfelelően a „Kiegészítő nyilatkozat” cím alatt a következő állítások egyikét tartalmazza:






  a) | „A meghatározott növények származási helye szerinti nemzeti növényvédelmi szervezet az országot a meghatározott károsítótól mentesnek ismerte el a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó releváns nemzetközi szabványokkal összhangban.”; |
| --- | --- | --- |

4.

a meghatározott növényeket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amely az (EU) 2016/2031 rendelet 71. cikke (2) bekezdésének megfelelően a „Kiegészítő nyilatkozat” cím alatt a következő állítások egyikét tartalmazza:

a)

„A meghatározott növények származási helye szerinti nemzeti növényvédelmi szervezet az országot a meghatározott károsítótól mentesnek ismerte el a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó releváns nemzetközi szabványokkal összhangban.”;

| b) | „A meghatározott növények olyan területről származnak, amelyet az érintett terület szerinti harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete a meghatározott károsító tekintetében károsítómentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó releváns nemzetközi szabványokkal összhangban. A növényegészségügyi bizonyítvány »Származási hely« rovatában fel kell tüntetni a károsítómentes terület nevét.”; |
| --- | --- |

b)

„A meghatározott növények olyan területről származnak, amelyet az érintett terület szerinti harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete a meghatározott károsító tekintetében károsítómentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó releváns nemzetközi szabványokkal összhangban. A növényegészségügyi bizonyítvány »Származási hely« rovatában fel kell tüntetni a károsítómentes terület nevét.”;

| c) | „A meghatározott növényeket olyan területen vagy olyan termőhelyen termesztették, amelyet az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szolgálata a meghatározott károsító tekintetében károsítómentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó releváns nemzetközi szabványokkal összhangban (A károsítómentes termőhelyek és termesztési helyek létesítésének követelményei. ISPM 10 (1999), Róma, IPPC, FAO 2016), és amelyeket az (EU) 2022/1372 bizottsági végrehajtási rendeletnek (*1) megfelelően állítottak elő.” |
| --- | --- |

c)

„A meghatározott növényeket olyan területen vagy olyan termőhelyen termesztették, amelyet az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szolgálata a meghatározott károsító tekintetében károsítómentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó releváns nemzetközi szabványokkal összhangban (A károsítómentes termőhelyek és termesztési helyek létesítésének követelményei. ISPM 10 (1999), Róma, IPPC, FAO 2016), és amelyeket az (EU) 2022/1372 bizottsági végrehajtási rendeletnek (*1) megfelelően állítottak elő.”

*1

(*1)  A Bizottság (EU) 2022/1372 végrehajtási rendelete (2022. augusztus 5.) a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) Unióba történő bekerülésének, Unión belüli szállításának és elterjedésének, valamint szaporításának és kiengedésének megakadályozását célzó ideiglenes intézkedésekről (HL L 206.., 2022.8.8., 16. o.);"

*1

Meloidogyne graminicola

| 5. | a harmadik országokból származó meghatározott vetőmagokat kísérő növényegészségügyi bizonyítvány „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában fel van tüntetve az az információ, hogy a vetőmagok talajtól és törmeléktől mentesek. |
| --- | --- |

5.

a harmadik országokból származó meghatározott vetőmagokat kísérő növényegészségügyi bizonyítvány „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában fel van tüntetve az az információ, hogy a vetőmagok talajtól és törmeléktől mentesek.

11. cikk

A meghatározott károsító tüneteit mutató meghatározott növények mintavétele és vizsgálata

Az Unióba egy harmadik országból behozott és a meghatározott károsító tüneteit mutató meghatározott növényekből vizuális vizsgálat alapján mintát kell venni és meg kell vizsgálni az adott károsító jelenlétének megállapítása érdekében.

12. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2025. június 30-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 317., 2016.11.23., 4. o.

1

(2)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtási feltételeinek megállapításáról, valamint a 690/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről és az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 319., 2019.12.10., 1. o.).

3

(4)  Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202., 2017.8.30.

4

(5)  A Consiglio per la ricerca által az agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA) által végzett, a Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) károsítóra vonatkozó kockázatelemzés.

5

Meloidogyne graminicola

(6)  A Bizottság (EU) 2020/1231 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 27.) az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikkében előírt felderítések eredményeiről szóló éves jelentések formátumáról és az azokra vonatkozó útmutatásokról, illetve a 23. cikkében előírt többéves felderítési programok formátumáról és a gyakorlati szabályokról (HL L 280., 2020.8.28., 1. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

A 2. cikk 3. pontja szerinti gazdanövények jegyzéke

Nemzetség vagy faj

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

II. MELLÉKLET

A 6. cikkben említett körülhatárolt területek

Olaszország

Az olaszországi körülhatárolt területek településeinek jegyzéke

| Régió | Megye | Települések |
| --- | --- | --- |
| Lombardia | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piemonte | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piemonte | Vercelli | Buronzo |

Régió

Megye

Települések

Lombardia

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piemonte

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piemonte

Vercelli

Buronzo

---

III. MELLÉKLET

A körülhatárolt területeken végzett, a 8. cikk (2) bekezdése szerinti felderítések eredményeinek jelentéséhez használatos tábla

| 1. | A KT leírása |
| --- | --- |

1.

| 2. | A KT eredeti mérete (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A KT aktualizált mérete (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Megközelítés |
| --- | --- |

4.

| 5. | Terület/zóna |
| --- | --- |

5.

| 6. | Felderítési helyek |
| --- | --- |

6.

| 7. | Felismert kockázati területek |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vizsgált kockázati területek |
| --- | --- |

8.

| 9. | Növényi anyag/áru |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gazdanövényfajok jegyzéke |
| --- | --- |

10.

| 11. | Időkeret |
| --- | --- |

11.

| 12. | Felderítési részletek






  A) | Vizuális vizsgálatok száma |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Vizuális vizsgálatok száma

| B) | A vett minták teljes száma |
| --- | --- |

B)

A vett minták teljes száma

| C) | Csapdák (vagy más alternatív módszerek (pl. kerítőhálók)) típusa |
| --- | --- |

C)

Csapdák (vagy más alternatív módszerek (pl. kerítőhálók)) típusa

| D) | Csapdák (vagy más befogási módszerek) száma |
| --- | --- |

D)

Csapdák (vagy más befogási módszerek) száma

| E) | Csapdázó helyek száma, ha eltér a D) pontban jelentett adatoktól |
| --- | --- |

E)

Csapdázó helyek száma, ha eltér a D) pontban jelentett adatoktól

| F) | Vizsgálatok típusa (pl. mikroszkopikus azonosítás, PCR, ELISA stb.) |
| --- | --- |

F)

Vizsgálatok típusa (pl. mikroszkopikus azonosítás, PCR, ELISA stb.)

| G) | Vizsgálatok teljes száma |
| --- | --- |

G)

Vizsgálatok teljes száma

| H) | Egyéb intézkedések (pl. keresőkutyák, drónok, helikopterek, figyelemfelkeltő kampányok stb.) |
| --- | --- |

H)

Egyéb intézkedések (pl. keresőkutyák, drónok, helikopterek, figyelemfelkeltő kampányok stb.)

| I) | Egyéb intézkedések száma |
| --- | --- |

I)

Egyéb intézkedések száma

| 13. | Tüneteket mutató, elemzett minták száma:






  i: | Összesen |
| --- | --- | --- |

13.

i:

Összesen

| ii: | Pozitív |
| --- | --- |

ii:

Pozitív

| iii: | Negatív |
| --- | --- |

iii:

Negatív

| iv: | Meghatározatlan |
| --- | --- |

iv:

Meghatározatlan

| 14. | Tüneteket nem mutató, elemzett minták száma:






  i: | Összesen |
| --- | --- | --- |

14.

i:

Összesen

| ii: | Pozitív |
| --- | --- |

ii:

Pozitív

| iii: | Negatív |
| --- | --- |

iii:

Negatív

| iv: | Meghatározatlan |
| --- | --- |

iv:

Meghatározatlan

| 15. | Megjegyzések |
| --- | --- |

15.

Név

A létrehozás időpontja

Leírás

Szám

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i

ii

iii

iv

i

ii

iii

iv

A jelentéstétel módjára vonatkozó utasítások

Az 1. oszlopban: Adja meg a földrajzi terület nevét, a károsítófertőzés számát vagy bármely olyan információt, amely lehetővé teszi a körülhatárolt terület (KT) azonosítását, és adja meg a terület létrehozásának időpontját.

A 2. oszlopban: Adja meg a KT felderítés megkezdése előtti méretét.

A 3. oszlopban: Adja meg a KT felderítés utáni méretét.

A 4. oszlopban: Tüntesse fel a megközelítést: felszámolás (F)/visszaszorítás (V). Kérjük, illesszen be annyi sort, amennyire a károsítónkénti KT száma és az e területekre vonatkozó megközelítések függvényében szükség van.

Az 5. oszlopban: Adja meg, hogy a felderítés a KT mely részét érintette; illesszen be annyi sort, amennyi szükséges: Fertőzött körzet (FK) vagy pufferzóna (PZ), külön sorokban megadva. Adott esetben adja meg, hogy a felderítés a FK mely részét érintette (pl. a PZ-vel szomszédos utolsó 20 km, a faiskolák körüli területek stb.), külön sorokban feltüntetve.

A 6. oszlopban: Adja meg a felderítés helyszíneinek számát és leírását a leíráshoz tartozó alábbi bejegyzések egyikének kiválasztásával:

| 1. | Szabadban lévő helyszín (termőterület): 1.1. földterület (szántóföld, legelő); 1.2. gyümölcsös/szőlőültetvény; 1.3. faiskola; 1.4. erdő. |
| --- | --- |

1.

Szabadban lévő helyszín (termőterület): 1.1. földterület (szántóföld, legelő); 1.2. gyümölcsös/szőlőültetvény; 1.3. faiskola; 1.4. erdő.

| 2. | Szabadban lévő helyszín (egyéb): 2.1. magánkert; 2.2. nyilvános területek; 2.3. természetmegőrzési terület; 2.4. vadon élő növények természetmegőrzési területen kívüli területeken; 2.5. egyéb, az adott eset pontosításával (pl. kertészeti központ, fa csomagolóanyagot használó kereskedelmi helyek, faipar, vizes élőhelyek, öntözési és lecsapolási hálózat stb.). |
| --- | --- |

2.

Szabadban lévő helyszín (egyéb): 2.1. magánkert; 2.2. nyilvános területek; 2.3. természetmegőrzési terület; 2.4. vadon élő növények természetmegőrzési területen kívüli területeken; 2.5. egyéb, az adott eset pontosításával (pl. kertészeti központ, fa csomagolóanyagot használó kereskedelmi helyek, faipar, vizes élőhelyek, öntözési és lecsapolási hálózat stb.).

| 3. | Fizikailag zárt helyszínek: 3.1. üvegház; 3.2. magánterület, amely nem üvegház; 3.3. nyilvános terület, amely nem üvegház; 3.4. egyéb, az adott eset pontosításával (pl. kertészeti központ, fa csomagolóanyagot használó kereskedelmi helyek, faipar). |
| --- | --- |

3.

Fizikailag zárt helyszínek: 3.1. üvegház; 3.2. magánterület, amely nem üvegház; 3.3. nyilvános terület, amely nem üvegház; 3.4. egyéb, az adott eset pontosításával (pl. kertészeti központ, fa csomagolóanyagot használó kereskedelmi helyek, faipar).

A 7. oszlopban: Adja meg, hogy mely kockázati területeket azonosították a károsító(k) biológiai sajátosságai, a gazdanövények jelenléte, az ökológiai-éghajlati viszonyok és a kockázati helyszínek alapján.

A 8. oszlopban: Adja meg a felderítés tárgyát képező kockázati területeket a 7. oszlopban megadottak közül.

A 9. oszlopban: Adja meg a növényeket, a terméseket, a magokat, a talajt, a csomagolóanyagot, a faanyagot, a gépeket, a járműveket, a vizet, egyebet, az adott eset pontosításával.

A 10. oszlopban: Adja meg a felderítés tárgyát képező növényfajok/nemzetségek jegyzékét. Ha a károsítók felderítésére vonatkozó konkrét jogszabályi követelmény úgy írja elő, növényfajonként/nemzetségenként egy sort használjon.

A 11. oszlopban: Adja meg, hogy a felderítésekre az év mely hónapjaiban került sor.

A 12. oszlopban: Adja meg a felderítés részleteit, az egyes károsítókra vonatkozó konkrét jogszabályi követelményektől függően. „NA” beírásával jelezze, ha bizonyos oszlophoz tartozó információ nem alkalmazható.

A 13. és 14. oszlopban: Adott esetben adja meg az eredményeket, a rendelkezésre álló információkat a megfelelő oszlopokban feltüntetve. A „Meghatározatlan” opció azon elemzett mintákra vonatkozik, amelyekhez különböző tényezők miatt (pl. kimutatási szint alatti, feldolgozatlan, nem azonosított, régi stb. minta) nem sikerült eredményt társítani.

---

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1373 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. augusztus 5.)

a vas-hidroxid-adipát-tartrát új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | 2020. február 21-én a Nemysis Limited vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a vas-hidroxid-adipát-tartrátnak (a továbbiakban: IHAT) az uniós piacon új élelmiszerként, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőkben vasforrásként való felhasználásra szánt kapszulák formájában, napi legfeljebb 36 mg vastartalomnak megfelelő napi legfeljebb 100 mg mennyiségben, a csecsemők és kisgyermekek kivételével az általános népességnek szánt forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelemben a kérelmező jelezte, hogy az IHAT mint mesterséges nanoanyag az (EU) 2015/2283 rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának viii. alpontja értelmében vett új élelmiszer. |
| --- | --- |

(3)

2020. február 21-én a Nemysis Limited vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a vas-hidroxid-adipát-tartrátnak (a továbbiakban: IHAT) az uniós piacon új élelmiszerként, a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőkben vasforrásként való felhasználásra szánt kapszulák formájában, napi legfeljebb 36 mg vastartalomnak megfelelő napi legfeljebb 100 mg mennyiségben, a csecsemők és kisgyermekek kivételével az általános népességnek szánt forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelemben a kérelmező jelezte, hogy az IHAT mint mesterséges nanoanyag az (EU) 2015/2283 rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának viii. alpontja értelmében vett új élelmiszer.

| (4) | 2020. február 21-én a kérelmező a kérelem alátámasztására benyújtott, szellemi tulajdont képező adatok védelmét is kérelmezte a Bizottságtól a következők vonatkozásában: in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálat emlősökön (4), in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálat (5) és rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálat (6). |
| --- | --- |

(4)

2020. február 21-én a kérelmező a kérelem alátámasztására benyújtott, szellemi tulajdont képező adatok védelmét is kérelmezte a Bizottságtól a következők vonatkozásában: in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálat emlősökön (4), in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálat (5) és rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálat (6).

| (5) | 2020. július 3-án a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy végezze el az IHAT új élelmiszerként történő értékelését. |
| --- | --- |

(5)

2020. július 3-án a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy végezze el az IHAT új élelmiszerként történő értékelését.

| (6) | 2021. október 27-én a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkének megfelelően elfogadta a „Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC” (A vas-hidroxid-adipát-tartrát biztonságossága az (EU) 2015/2283 rendelet alapján és mint vasforrás a 2002/46/EK irányelvvel összefüggésben) című tudományos szakvéleményét (7). |
| --- | --- |

(6)

2021. október 27-én a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkének megfelelően elfogadta a „Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC” (A vas-hidroxid-adipát-tartrát biztonságossága az (EU) 2015/2283 rendelet alapján és mint vasforrás a 2002/46/EK irányelvvel összefüggésben) című tudományos szakvéleményét (7).

| (7) | Tudományos szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az IHAT a javasolt felhasználási feltételek mellett biztonságos a javasolt célcsoportnál, amennyiben mennyisége nem haladja meg a 100 mg/nap értéket, és olyan vasforrás, amely biológiailag jól hasznosul. Véleményében azonban a Hatóság megjegyezte, hogy mivel nem határozott meg tolerálható felső beviteli határértéket (UL), az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítőkből származó vasbevitel meghaladhatja a tagállamok által meghatározott, a lakosságra irányadó mértéket, és hogy az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítőkből és az étrendből származó vas együttes bevitele magas lenne. Tekintettel a Hatóság megfontolásaira, valamint a vasnak az emberi élet élettanában, növekedésében és fejlődésében – különösen a korai életszakaszokban – betöltött kulcsfontosságú szerepére, valamint a vasnak a beviteltől függő kedvező és káros egészségügyi hatásai közötti meglehetősen finom határvonalra, a Bizottság úgy véli, hogy elővigyázatos megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

(7)

Tudományos szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az IHAT a javasolt felhasználási feltételek mellett biztonságos a javasolt célcsoportnál, amennyiben mennyisége nem haladja meg a 100 mg/nap értéket, és olyan vasforrás, amely biológiailag jól hasznosul. Véleményében azonban a Hatóság megjegyezte, hogy mivel nem határozott meg tolerálható felső beviteli határértéket (UL), az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítőkből származó vasbevitel meghaladhatja a tagállamok által meghatározott, a lakosságra irányadó mértéket, és hogy az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítőkből és az étrendből származó vas együttes bevitele magas lenne. Tekintettel a Hatóság megfontolásaira, valamint a vasnak az emberi élet élettanában, növekedésében és fejlődésében – különösen a korai életszakaszokban – betöltött kulcsfontosságú szerepére, valamint a vasnak a beviteltől függő kedvező és káros egészségügyi hatásai közötti meglehetősen finom határvonalra, a Bizottság úgy véli, hogy elővigyázatos megközelítésre van szükség.

| (8) | A Bizottság ezért arra kérte a kérelmezőt, hogy vizsgálja felül a kérelemben javasolt IHAT-szinteket (legfeljebb 100 mg/nap mennyiség, amely az általános népesség esetében – a csecsemők és kisgyermekek kivételével – napi 36 mg vasnak felel meg). A Bizottság kérésére válaszul a kérelmező módosította kérelmét, és azt javasolta, hogy az IHAT használatát a felnőtt lakosságnak szánt étrend-kiegészítőkben 100 mg/napot meg nem haladó mennyiségre, a megfelelő vastartalmat 30 mg/napra, a gyermekeknek és az 18 év alatti serdülőknek – kizárva a 4 éven aluli gyerekek esetében történő használatot – szánt étrend-kiegészítőkben pedig napi 50 mg-ot meg nem haladó mennyiségre, és a megfelelő vastartalmat napi 14 mg-ra korlátozzák. A kérelmező jelezte továbbá, hogy a valamely tagállamban forgalomba hozott étrend-kiegészítők IHAT-tartalmát úgy fogja kiigazítani, hogy a vasra vonatkozó megfelelő felső határértékeket az adott tagállam által a lakosság egyes korcsoportjaira meghatározott irányértékekre korlátozza. A Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgált felhasználások megfelelnének az IHAT forgalomba hozatalára vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételeknek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság ezért arra kérte a kérelmezőt, hogy vizsgálja felül a kérelemben javasolt IHAT-szinteket (legfeljebb 100 mg/nap mennyiség, amely az általános népesség esetében – a csecsemők és kisgyermekek kivételével – napi 36 mg vasnak felel meg). A Bizottság kérésére válaszul a kérelmező módosította kérelmét, és azt javasolta, hogy az IHAT használatát a felnőtt lakosságnak szánt étrend-kiegészítőkben 100 mg/napot meg nem haladó mennyiségre, a megfelelő vastartalmat 30 mg/napra, a gyermekeknek és az 18 év alatti serdülőknek – kizárva a 4 éven aluli gyerekek esetében történő használatot – szánt étrend-kiegészítőkben pedig napi 50 mg-ot meg nem haladó mennyiségre, és a megfelelő vastartalmat napi 14 mg-ra korlátozzák. A kérelmező jelezte továbbá, hogy a valamely tagállamban forgalomba hozott étrend-kiegészítők IHAT-tartalmát úgy fogja kiigazítani, hogy a vasra vonatkozó megfelelő felső határértékeket az adott tagállam által a lakosság egyes korcsoportjaira meghatározott irányértékekre korlátozza. A Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgált felhasználások megfelelnének az IHAT forgalomba hozatalára vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételeknek.

| (9) | Helyénvaló, hogy az IHAT új élelmiszernek az új élelmiszerek uniós jegyzékébe történő felvételekor tüntessék fel az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett információkat. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló, hogy az IHAT új élelmiszernek az új élelmiszerek uniós jegyzékébe történő felvételekor tüntessék fel az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett információkat.

| (10) | Ugyanebben a tudományos szakvéleményben a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a nikkelnek az új élelmiszerben való jelenléte miatt a 100 mg IHAT-ot tartalmazó étrend-kiegészítők fogyasztása a bőrrel való érintkezést követően a nikkelre korábban érzékennyé vált 10 éves és fiatalabb személyeknél dermatitisszel összefüggő allergiás reakciókat válthat ki, mivel az új élelmiszerből származó nikkel bevitele nem eredményezne a Hatóság megítélése szerint az étrendi nikkelexpozíció felső 95 %-ában lévő gyermekek és 18 év alatti serdülők számára alacsony egészségügyi kockázatot jelentő nikkelbevitelnek megfelelő expozíciós tűréshatárt (MoE) (8). Tekintettel azonban az új élelmiszernek a gyermekeknek és 18 év alatti serdülőknek szánt étrend-kiegészítőkben napi 50 mg IHAT-ot meg nem haladó, módosított felhasználási módjaira, és a négy év alatti gyermekek kizárására, az új élelmiszerből származó nikkelbevitel a Hatóság által alacsony egészségügyi kockázatot jelentőnek tekintett expozíciós tűréshatár alatt vagy annak közelében lesz, és nem járul hozzá jelentősen az élelmiszerekből és az ivóvízből származó összes nikkelbevitelhez. Figyelembe véve ezeket a megfontolásokat és a Hatóság beviteli értékelésének konzervatív jellegét, amely a 95. percentilis étrendi expozíciót használta a nikkel alacsony egészségügyi kockázatot jelentő expozíciós tűréshatárának megállapításához, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kontakt dermatitisz allergiás reakcióknak a lakosság e korcsoportjában való kialakulásának kockázata valószínűsíthetően nem jelentkezik valós helyzetekben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az allergén hatás tekintetében nincs szükség az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt címkézési követelményre. |
| --- | --- |

(10)

Ugyanebben a tudományos szakvéleményben a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a nikkelnek az új élelmiszerben való jelenléte miatt a 100 mg IHAT-ot tartalmazó étrend-kiegészítők fogyasztása a bőrrel való érintkezést követően a nikkelre korábban érzékennyé vált 10 éves és fiatalabb személyeknél dermatitisszel összefüggő allergiás reakciókat válthat ki, mivel az új élelmiszerből származó nikkel bevitele nem eredményezne a Hatóság megítélése szerint az étrendi nikkelexpozíció felső 95 %-ában lévő gyermekek és 18 év alatti serdülők számára alacsony egészségügyi kockázatot jelentő nikkelbevitelnek megfelelő expozíciós tűréshatárt (MoE) (8). Tekintettel azonban az új élelmiszernek a gyermekeknek és 18 év alatti serdülőknek szánt étrend-kiegészítőkben napi 50 mg IHAT-ot meg nem haladó, módosított felhasználási módjaira, és a négy év alatti gyermekek kizárására, az új élelmiszerből származó nikkelbevitel a Hatóság által alacsony egészségügyi kockázatot jelentőnek tekintett expozíciós tűréshatár alatt vagy annak közelében lesz, és nem járul hozzá jelentősen az élelmiszerekből és az ivóvízből származó összes nikkelbevitelhez. Figyelembe véve ezeket a megfontolásokat és a Hatóság beviteli értékelésének konzervatív jellegét, amely a 95. percentilis étrendi expozíciót használta a nikkel alacsony egészségügyi kockázatot jelentő expozíciós tűréshatárának megállapításához, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kontakt dermatitisz allergiás reakcióknak a lakosság e korcsoportjában való kialakulásának kockázata valószínűsíthetően nem jelentkezik valós helyzetekben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az allergén hatás tekintetében nincs szükség az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt címkézési követelményre.

| (11) | Emellett tudományos szakvéleményében a Hatóság azt is megállapította, hogy az IHAT biztonságosságára és a vas biológiai hasznosulására vonatkozó következtetése szorosan kapcsolódik az új élelmiszer sajátos fiziko-kémiai tulajdonságaihoz, szemcseméret-eloszlásához és agglomerációs profiljához, amely az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítők kapszulás alakjának alkalmazása és az IHAT előállításához használt adipáton, tartaráton és nátrium-kloridon kívül más anyagok hiánya révén érhető el. A Hatóság ezért úgy ítélte meg, hogy ez hatással lehet az új élelmiszer biztonságossági profiljára és a tápanyagforrás biológiai hozzáférhetőségére, és azt eseti alapon kell értékelni, ha az étrend-kiegészítők más formáit (pl. tabletták, pasztillák, port tartalmazó zacskók, rágótabletták, szirupok stb.) önmagukban vagy adipáttal, tartráttal és nátrium-kloriddal vagy az adipáttól, tartráttól és nátrium-kloridtól eltérő anyagokkal, vagy az étrend-kiegészítők kapszulás alakjában más anyagokkal együtt használják. Ezért helyénvaló, hogy amennyiben az étrend-kiegészítők más formáit (pl. tabletták, pasztillák, port tartalmazó zacskók, rágótabletták, szirupok stb.) adipáttal, tartráttal és nátrium-kloriddal együtt vagy más anyagokkal kombinálva használják, vagy ha az új élelmiszert tartalmazó kapszulás étrend-kiegészítőkben más anyagokat is használnak, az új élelmiszer szemcseméret-eloszlásának és agglomerációs helyzetének meg kell felelnie az engedélyezett specifikációknak, és a vas biohasznosulásának összhangban kell lennie a Hatóság tudományos szakvéleményében értékelt biohasznosulással. |
| --- | --- |

(11)

Emellett tudományos szakvéleményében a Hatóság azt is megállapította, hogy az IHAT biztonságosságára és a vas biológiai hasznosulására vonatkozó következtetése szorosan kapcsolódik az új élelmiszer sajátos fiziko-kémiai tulajdonságaihoz, szemcseméret-eloszlásához és agglomerációs profiljához, amely az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítők kapszulás alakjának alkalmazása és az IHAT előállításához használt adipáton, tartaráton és nátrium-kloridon kívül más anyagok hiánya révén érhető el. A Hatóság ezért úgy ítélte meg, hogy ez hatással lehet az új élelmiszer biztonságossági profiljára és a tápanyagforrás biológiai hozzáférhetőségére, és azt eseti alapon kell értékelni, ha az étrend-kiegészítők más formáit (pl. tabletták, pasztillák, port tartalmazó zacskók, rágótabletták, szirupok stb.) önmagukban vagy adipáttal, tartráttal és nátrium-kloriddal vagy az adipáttól, tartráttól és nátrium-kloridtól eltérő anyagokkal, vagy az étrend-kiegészítők kapszulás alakjában más anyagokkal együtt használják. Ezért helyénvaló, hogy amennyiben az étrend-kiegészítők más formáit (pl. tabletták, pasztillák, port tartalmazó zacskók, rágótabletták, szirupok stb.) adipáttal, tartráttal és nátrium-kloriddal együtt vagy más anyagokkal kombinálva használják, vagy ha az új élelmiszert tartalmazó kapszulás étrend-kiegészítőkben más anyagokat is használnak, az új élelmiszer szemcseméret-eloszlásának és agglomerációs helyzetének meg kell felelnie az engedélyezett specifikációknak, és a vas biohasznosulásának összhangban kell lennie a Hatóság tudományos szakvéleményében értékelt biohasznosulással.

| (12) | Tudományos szakvéleményében a Hatóság megjegyezte, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetése az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a timidin-kináz gén felhasználásával in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálatból, valamint a rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból származó, a kérelmező aktájában szereplő tudományos adatokon alapult, amelyek nélkül a Hatóság nem tudta volna értékelni az új élelmiszert, és következtetésére jutni. |
| --- | --- |

(12)

Tudományos szakvéleményében a Hatóság megjegyezte, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetése az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a timidin-kináz gén felhasználásával in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálatból, valamint a rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból származó, a kérelmező aktájában szereplő tudományos adatokon alapult, amelyek nélkül a Hatóság nem tudta volna értékelni az új élelmiszert, és következtetésére jutni.

| (13) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett tanulmányok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az azokra vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárólagos hivatkozási jogot érintő állítását. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett tanulmányok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az azokra vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárólagos hivatkozási jogot érintő állítását.

| (14) | A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában védett és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a timidin-kináz gén felhasználásával in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálatból, valamint a rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból származó tudományos adatok tekintetében, és hogy harmadik személyek jogszerűen nem férhetnek hozzá ezekhez az adatokhoz, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában védett és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a timidin-kináz gén felhasználásával in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálatból, valamint a rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból származó tudományos adatok tekintetében, és hogy harmadik személyek jogszerűen nem férhetnek hozzá ezekhez az adatokhoz, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk.

| (15) | A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy azok kellőképpen alátámasztják az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a timidin-kináz gén felhasználásával in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálatból, valamint a rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból származó tudományos adatokat az (EU) 2015/2283 rendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban védettnek kell minősíteni. Ennek megfelelően az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időszakon belül csak a kérelmező számára engedélyezhető az IHAT uniós piacon történő forgalomba hozatala. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy azok kellőképpen alátámasztják az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a timidin-kináz gén felhasználásával in vitro emlőssejten végzett génmutációs vizsgálatból, valamint a rágcsálókon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból származó tudományos adatokat az (EU) 2015/2283 rendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban védettnek kell minősíteni. Ennek megfelelően az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időszakon belül csak a kérelmező számára engedélyezhető az IHAT uniós piacon történő forgalomba hozatala.

| (16) | Ugyanakkor az IHAT engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő tudományos adatokra való hivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy később más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul. |
| --- | --- |

(16)

Ugyanakkor az IHAT engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő tudományos adatokra való hivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy később más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul.

| (17) | Az IHAT az (EU) 2015/2283 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott mesterséges nanoanyag. Ezért az új élelmiszert egyértelműen fel kell tüntetni az azt tartalmazó élelmiszerek összetevőinek listáján, utána zárójelben a „nano” szóval, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 18. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(17)

Az IHAT az (EU) 2015/2283 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott mesterséges nanoanyag. Ezért az új élelmiszert egyértelműen fel kell tüntetni az azt tartalmazó élelmiszerek összetevőinek listáján, utána zárójelben a „nano” szóval, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 18. cikkével összhangban.

| (18) | Az IHAT-ot fel kell venni az új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletben meghatározott uniós jegyzékébe. Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Az IHAT-ot fel kell venni az új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletben meghatározott uniós jegyzékébe. Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A vas-hidroxid-adipát-tartrát forgalomba hozható az Unióban.

A vas-hidroxid-adipát-tartrátot fel kell venni az új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletben meghatározott uniós jegyzékébe.

(2)   Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az e rendelet hatálybalépésétől, 2022. augusztus 28-tól számított ötéves időszakban kizárólag a Nemysis Limited vállalat (10) jogosult az 1. cikkben említett új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára, kivéve, ha egy későbbi kérelmező a 3. cikk szerint védett tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Nemysis Limited beleegyezésével engedélyt kap az új élelmiszer forgalmazására.

3. cikk

A kérelmezési dossziéban szereplő tudományos adatok, amelyek eleget tesznek az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, nem használhatók fel későbbi kérelmezők javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül a Nemysis Limited beleegyezése nélkül.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

3

(4)  Nemesys Limited (2019, kiadatlan).

4

(5)  Nemesys Limited (2019, kiadatlan).

5

(6)  Nemesys Limited (2019, kiadatlan).

6

(7)  EFSA Journal 2021;19(12):6935.

7

(8)  EFSA Journal 2020;18(11):6268.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.).

9

(10)  Cím: Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Írország.

10

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:










  „Engedélyezett új élelmiszer | Az új élelmiszer felhasználásának feltételei | További különös jelölési követelmények | Egyéb követelmények | Adatvédelem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vas-hidroxid-adipát-tartrát | Adott élelmiszer-kategória | Maximális mennyiségek | Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „vas-hidroxid-adipát-tartrát (nano)”.
  A vas-hidroxid-adipát-tartrátot tartalmazó étrend-kiegészítők jelölésén fel kell tüntetni egy arra vonatkozó kijelentést, hogy gyermekek és 18 év alatti serdülők/négy év alatti gyermekek nem fogyaszthatják (*)






  (*) | Attól függően, hogy az étrend-kiegészítőt mely korosztálynak szánják. |

1.

Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Engedélyezett új élelmiszer

Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

További különös jelölési követelmények

Egyéb követelmények

Adatvédelem

Vas-hidroxid-adipát-tartrát

Adott élelmiszer-kategória

Maximális mennyiségek

Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „vas-hidroxid-adipát-tartrát (nano)”.

A vas-hidroxid-adipát-tartrátot tartalmazó étrend-kiegészítők jelölésén fel kell tüntetni egy arra vonatkozó kijelentést, hogy gyermekek és 18 év alatti serdülők/négy év alatti gyermekek nem fogyaszthatják (*)

(*)

Attól függően, hogy az étrend-kiegészítőt mely korosztálynak szánják.

Engedélyezve 2022.8.28-án A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, tudományos adatokon alapul.

Kérelmező: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Írország. Az adatvédelem időtartama alatt a vas-hidroxid-adipát-tartrát új élelmiszer kizárólag a Nemysis Limited által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Nemysis Limited beleegyezésével engedélyt kap a szóban forgó új élelmiszer forgalmazására.

Az adatvédelem lejártának időpontja: 2027.8.28.”

A felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

≤ 100 mg/nap (≤ 30 mg Fe/nap)

A gyermekeknek és az 18 év alatti serdülőknek – a négy év alatti gyermekek kizárásával – szánt, a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

≤ 50 mg/nap (≤ 14 mg Fe/nap)

| 2. | A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:







  „Engedélyezett új élelmiszer | Specifikációk |
| --- | --- | --- |
| Vas-hidroxid-adipát-tartrát | Leírás/meghatározás:

  A vas-hidroxid-adipát-tartrát (IHAT) szagtalan, vízben oldhatatlan, por alakú mesterséges nanoanyag, olyan kémiai szintézissel előállított anyag, amely savbázis-reakciót, kicsapatást, szűrést és szárítást magában foglaló lépések sorozatából áll.
  Az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítőket kapszula formában állítják elő. A gyártási folyamatból származó mértékű többlet adipátot, tartrátot és nátrium-kloridot használják az IHAT stabilizálására és az engedélyezett szemcseméret-eloszlás biztosítására. Ha az étrend-kiegészítők más formáit (pl. tablettákat, pasztillákat, port tartalmazó zacskók, rágótabletták, szirupokat stb.) adipáttal, tartráttal és nátrium-kloriddal együtt vagy más anyagokkal kombinálva használják, vagy az új élelmiszert tartalmazó kapszulás étrend-kiegészítők formájában más anyagokat is használnak, biztosítani kell, hogy az IHAT engedélyezett szemcseméret-eloszlása megmaradjon. |
| Közönséges név | Vas-oxo-hidroxid-adipát-tartrát |
| Egyéb nevek | Vas-hidroxid-adipát-tartrát, vas-oxi-hidroxid-adipát-tartrát |
| Kereskedelmi megnevezés | IHAT |
| CAS-szám | 2460638-28-0 |
| Összegképlet


  (számított) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  ahol: m és n a vas-oxi-hidroxidok esetében elfogadott gyakorlat szerint nincs meghatározva
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  A borkősav (C4H6O6) és az adipinsav (C6H10O4) protonált formában vannak jelen. |
| Molekulatömeg | Átlagos molekulatömeg 35 803,4 Da (alsó-felső korlát: 27 670,5 -45 319,4 Da) |
| Jellemzők/összetétel:


  Fizikai/kémiai

  Vas (szárazanyag %-ában): 24,0–36,0
  Adipát: (szárazanyag %-ában): 1,5–4,5
  Tartrát: (szárazanyag %-ában): 28,0–40,0
  Víztartalom (%) 10,0–21,0
  Nátrium (szárazanyag %-ában): 9,0–11,0
  Klorid (szárazanyag %-ában): 2,6–4,2

  Fázismegoszlás

  Oldható (%): 2,0–4,0
  Nano (%): 92,0–98,0
  Mikro (%): 0,0–3,0

  Elsődleges részecske-méret

  Medián átmérő (1): 1,5–2,3 nm
  Átlagos átmérő (1): 1,8–2,8 nm
  Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

  Nehézfémek

  Arzén: < 0,80 mg/kg
  Nikkel: < 50,0 mg/kg

  Oldószermaradékok

  Etanol: < 500 mg/kg

  Mikrobiológiai kritériumok

  Összes aerob mikroba száma: < 10 CFU/g
  Összes élesztő- és penészszám: < 10 CFU/g |

2.

A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

„Engedélyezett új élelmiszer

Specifikációk

Vas-hidroxid-adipát-tartrát

Leírás/meghatározás:

A vas-hidroxid-adipát-tartrát (IHAT) szagtalan, vízben oldhatatlan, por alakú mesterséges nanoanyag, olyan kémiai szintézissel előállított anyag, amely savbázis-reakciót, kicsapatást, szűrést és szárítást magában foglaló lépések sorozatából áll.

Az új élelmiszert tartalmazó étrend-kiegészítőket kapszula formában állítják elő. A gyártási folyamatból származó mértékű többlet adipátot, tartrátot és nátrium-kloridot használják az IHAT stabilizálására és az engedélyezett szemcseméret-eloszlás biztosítására. Ha az étrend-kiegészítők más formáit (pl. tablettákat, pasztillákat, port tartalmazó zacskók, rágótabletták, szirupokat stb.) adipáttal, tartráttal és nátrium-kloriddal együtt vagy más anyagokkal kombinálva használják, vagy az új élelmiszert tartalmazó kapszulás étrend-kiegészítők formájában más anyagokat is használnak, biztosítani kell, hogy az IHAT engedélyezett szemcseméret-eloszlása megmaradjon.

Közönséges név

Vas-oxo-hidroxid-adipát-tartrát

Egyéb nevek

Vas-hidroxid-adipát-tartrát, vas-oxi-hidroxid-adipát-tartrát

Kereskedelmi megnevezés

IHAT

CAS-szám

2460638-28-0

Összegképlet

(számított)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

ahol: m és n a vas-oxi-hidroxidok esetében elfogadott gyakorlat szerint nincs meghatározva
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

A borkősav (C4H6O6) és az adipinsav (C6H10O4) protonált formában vannak jelen.

Molekulatömeg

Átlagos molekulatömeg 35 803,4 Da (alsó-felső korlát: 27 670,5 -45 319,4 Da)

Jellemzők/összetétel:

Fizikai/kémiai

Vas (szárazanyag %-ában): 24,0–36,0

Adipát: (szárazanyag %-ában): 1,5–4,5

Tartrát: (szárazanyag %-ában): 28,0–40,0

Víztartalom (%) 10,0–21,0

Nátrium (szárazanyag %-ában): 9,0–11,0

Klorid (szárazanyag %-ában): 2,6–4,2

Fázismegoszlás

Oldható (%): 2,0–4,0

Nano (%): 92,0–98,0

Mikro (%): 0,0–3,0

Elsődleges részecske-méret

Medián átmérő (1): 1,5–2,3 nm

Átlagos átmérő (1): 1,8–2,8 nm

Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

Nehézfémek

Arzén: < 0,80 mg/kg

Nikkel: < 50,0 mg/kg

Oldószermaradékok

Etanol: < 500 mg/kg

Mikrobiológiai kritériumok

Összes aerob mikroba száma: < 10 CFU/g

Összes élesztő- és penészszám: < 10 CFU/g

---

(*1)  Cornell RM and Schwertmann U, 2003. The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses. 2nd Edition. Wiley. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Számalapú (Transzmissziós elektronmikroszkóppal (TEM));

(2)  Volumenalapú (hidrodinamikai átmérő dinamikus fényszórással [DLS]); CFU: telepképző egység”

---

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1374 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. augusztus 5.)

a kálium-diformiát elválasztott malacok, hízósertések és kocák takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről és a 333/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól.

| (2) | A kálium-diformiát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 333/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) engedélyezte 10 évre. |
| --- | --- |

(2)

A kálium-diformiát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 333/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) engedélyezte 10 évre.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a kálium-diformiát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújítására, az adalékanyagnak a „technológiai adalékanyagok” kategóriába történő besorolását kérelmezve. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. A kérelmező később az elválasztott malacok, a hízósertések és a kocák kivételével valamennyi állatfaj tekintetében visszavonta kérelmét. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a kálium-diformiát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújítására, az adalékanyagnak a „technológiai adalékanyagok” kategóriába történő besorolását kérelmezve. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. A kérelmező később az elválasztott malacok, a hízósertések és a kocák kivételével valamennyi állatfaj tekintetében visszavonta kérelmét.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2022. január 27-i véleményében (3) azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az adalékanyag megfelel az engedélyezés jelenlegi feltételeinek. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kálium-diformiát nincs káros hatással sem az állatok egészségére, sem a fogyasztók biztonságára, sem a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyag szemirritáló hatású, de nem tudott következtetést levonni az adalékanyag lehetséges bőrirritáló, légzőszervi vagy bőrszenzibilizáló hatásáról. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerekről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2022. január 27-i véleményében (3) azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az adalékanyag megfelel az engedélyezés jelenlegi feltételeinek. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kálium-diformiát nincs káros hatással sem az állatok egészségére, sem a fogyasztók biztonságára, sem a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyag szemirritáló hatású, de nem tudott következtetést levonni az adalékanyag lehetséges bőrirritáló, légzőszervi vagy bőrszenzibilizáló hatásáról. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerekről szóló jelentést.

| (5) | A kálium-diformiát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt meg kell újítani. |
| --- | --- |

(5)

A kálium-diformiát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt meg kell újítani.

| (6) | A kálium-diformiát takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének megújítása következtében a 333/2012/EU végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A kálium-diformiát takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének megújítása következtében a 333/2012/EU végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „tartósítószerek” funkcionális csoportba tartozó anyagra megadott engedély a mellékletben meghatározott feltételek mellett megújításra kerül.

2. cikk

A 333/2012/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A mellékletben meghatározott anyag és az azt tartalmazó előkeverékek, amelyeket 2023. február 28. előtt állítottak elő és címkéztek a 2022. augusztus 28. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

(2)   A mellékletben meghatározott anyagot tartalmazó azon takarmánykeverékek és takarmány-alapanyagok, amelyeket 2023. augusztus 28. előtt állítottak elő és címkéztek a 2022. augusztus 28. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

(3)   A mellékletben meghatározott anyagot tartalmazó azon takarmánykeverékek és takarmány-alapanyagok, amelyeket 2024. augusztus 28. előtt állítottak elő és címkéztek a 2022. augusztus 28. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat nem élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 333/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 19.) a kálium-diformiát készítmény valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről és a 492/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 108., 2012.4.20., 3. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2022;20(3):7167.

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: technológiai adalékanyagok. Funkcionális csoport: tartósítószerek. |
| 1a237a | Kálium-diformiát | Az adalékanyag összetétele:

  Kálium-diformiát: 50 ± 5 %
  Folyékony formában (50:50 arányban vízben hígítva)

  A hatóanyag jellemzése:

  Kálium-diformiát
  C2H3O4K
  CAS-szám: 20642-05-1
  EINECS-szám: 243-934-6
  Kémiai szintézissel előállítva

  Analitikai módszer
   (1):
  A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékekben és a takarmányban található kálium-diformiát (összes hangyasav) meghatározására:






  — | ionkromatográfia vezetőképesség-detektálással (IC-CD) – EN 17294. |

Az adalékanyag azonosító száma

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: technológiai adalékanyagok. Funkcionális csoport: tartósítószerek.

1a237a

Kálium-diformiát

Az adalékanyag összetétele:

Kálium-diformiát: 50 ± 5 %

Folyékony formában (50:50 arányban vízben hígítva)

A hatóanyag jellemzése:

Kálium-diformiát

C2H3O4K

CAS-szám: 20642-05-1

EINECS-szám: 243-934-6

Kémiai szintézissel előállítva

Analitikai módszer
   (1):

A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékekben és a takarmányban található kálium-diformiát (összes hangyasav) meghatározására:

—

ionkromatográfia vezetőképesség-detektálással (IC-CD) – EN 17294.

A takarmány-adalékanyagban található kálium meghatározására:

| — | atomabszorpciós spektrometria (AAS) – EN ISO 6869; vagy |
| --- | --- |

—

atomabszorpciós spektrometria (AAS) – EN ISO 6869; vagy

| — | induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) – EN15510. |
| --- | --- |

—

induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) – EN15510.

Kocák

–

12 000

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket.

| 2. | Csak takarmányként használt nyers halakhoz és halmelléktermékekhez való felhasználásra, nyers hal kilogrammonként maximum 9 000  mg kálium-diformiát hatóanyag-tartalommal |
| --- | --- |

2.

Csak takarmányként használt nyers halakhoz és halmelléktermékekhez való felhasználásra, nyers hal kilogrammonként maximum 9 000  mg kálium-diformiát hatóanyag-tartalommal

| 3. | A kálium-diformiát maximális mennyisége elválasztott malacok és hízósertések esetében legfeljebb 6 000  mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban, kocák esetében pedig 12 000  mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban, akár önmagában tartósítószerként, akár más kálium-diformiátforrással kombinálva. |
| --- | --- |

3.

A kálium-diformiát maximális mennyisége elválasztott malacok és hízósertések esetében legfeljebb 6 000  mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban, kocák esetében pedig 12 000  mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban, akár önmagában tartósítószerként, akár más kálium-diformiátforrással kombinálva.

| 4. | A hangyasav különböző forrásainak keveréke nem haladhatja meg az elválasztott malacoknak, a hízósertéseknek és a kocáknak szánt teljes értékű takarmányaiban megengedett 10 000  mg/kg maximális szintet. |
| --- | --- |

4.

A hangyasav különböző forrásainak keveréke nem haladhatja meg az elválasztott malacoknak, a hízósertéseknek és a kocáknak szánt teljes értékű takarmányaiban megengedett 10 000  mg/kg maximális szintet.

| 5. | Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt adalékanyag, előkeverék és kapcsolódó takarmányok használati utasításában fel kell tüntetni a következőt:
  „A különböző szerves savak vagy sóik egyidejű használata ellenjavallt, ha közülük egyet vagy többet a megengedett legnagyobb tartalmat elérő vagy azt megközelítő mennyiségben használnak.” |
| --- | --- |

5.

Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt adalékanyag, előkeverék és kapcsolódó takarmányok használati utasításában fel kell tüntetni a következőt:

„A különböző szerves savak vagy sóik egyidejű használata ellenjavallt, ha közülük egyet vagy többet a megengedett legnagyobb tartalmat elérő vagy azt megközelítő mennyiségben használnak.”

| 6. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között szemvédővel, bőrvédő eszközökkel és védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

6.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között szemvédővel, bőrvédő eszközökkel és védőmaszkkal kell használni.

2032.8.28.

Elválasztott malacok

és

hízósertések

–

6 000

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1375 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. augusztus 5.)

az etoxikin „antioxidánsok” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő engedélyezésének megtagadásáról és az (EU) 2017/962 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére valamint 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megtagadásának feltételeiről és eljárásairól. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megtagadásának feltételeiről és eljárásairól. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

| (2) | Az etoxikin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 70/524/EGK irányelv határozatlan időre engedélyezte. Az adalékanyagot ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően – meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

Az etoxikin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 70/524/EGK irányelv határozatlan időre engedélyezte. Az adalékanyagot ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően – meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének a 7. cikkel összefüggésben értelmezett (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az etoxikinnek mint valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagának az újraértékelésére, kérelmezve az adalékanyagnak a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való sorolását. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének a 7. cikkel összefüggésben értelmezett (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az etoxikinnek mint valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagának az újraértékelésére, kérelmezve az adalékanyagnak a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való sorolását. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2015. október 21-i véleményében (3) megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott adatok általános hiánya miatt nem tud következtetést levonni az etoxikin adalékanyag állatokra, fogyasztókra és környezetre gyakorolt hatásosságáról és biztonságosságáról. Mindenekelőtt nem volt lehetséges következtetést levonni az etoxikin egyik metabolitja, az etoxikin-kinon-imin genotoxicitásának hiánya tekintetében, és aggályok merültek fel a p-fenetidin szennyeződés lehetséges mutagenitásával kapcsolatban. Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy az etoxikin adalékanyag nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. Ezért az etoxikin adalékanyag jelenlegi engedélyét az (EU) 2017/962 bizottsági végrehajtási rendelet (4) felfüggesztette. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2015. október 21-i véleményében (3) megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott adatok általános hiánya miatt nem tud következtetést levonni az etoxikin adalékanyag állatokra, fogyasztókra és környezetre gyakorolt hatásosságáról és biztonságosságáról. Mindenekelőtt nem volt lehetséges következtetést levonni az etoxikin egyik metabolitja, az etoxikin-kinon-imin genotoxicitásának hiánya tekintetében, és aggályok merültek fel a p-fenetidin szennyeződés lehetséges mutagenitásával kapcsolatban. Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy az etoxikin adalékanyag nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. Ezért az etoxikin adalékanyag jelenlegi engedélyét az (EU) 2017/962 bizottsági végrehajtási rendelet (4) felfüggesztette.

| (5) | Az etoxikin adalékanyag engedélyét az elvégzendő szükséges vizsgálatokat felsoroló ütemtervvel összhangban a kérelmező által benyújtandó kiegészítő adatok benyújtásáig és értékeléséig felfüggesztették. Ezen ütemterv szerint az utolsó vizsgálat eredményei 2018 júliusára váltak volna elérhetővé. |
| --- | --- |

(5)

Az etoxikin adalékanyag engedélyét az elvégzendő szükséges vizsgálatokat felsoroló ütemtervvel összhangban a kérelmező által benyújtandó kiegészítő adatok benyújtásáig és értékeléséig felfüggesztették. Ezen ütemterv szerint az utolsó vizsgálat eredményei 2018 júliusára váltak volna elérhetővé.

| (6) | Az (EU) 2017/962 végrehajtási rendeletnek megfelelően a felfüggesztési intézkedést 2022. december 31-ig felül kell vizsgálni, de azt követően mindenképpen” hogy a Hatóság az etoxikin adalékanyag biztonságosságáról vagy hatékonyságáról kedvezőtlen véleményt fogad el. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/962 végrehajtási rendeletnek megfelelően a felfüggesztési intézkedést 2022. december 31-ig felül kell vizsgálni, de azt követően mindenképpen” hogy a Hatóság az etoxikin adalékanyag biztonságosságáról vagy hatékonyságáról kedvezőtlen véleményt fogad el.

| (7) | A Hatóság 2015. október 21-i véleményének elfogadása óta a kérelmező 2016. március 11-én, 2017. december 15-én, 2018. április 20-án és 2021. június 23-án kiegészítő adatokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyeket továbbítottak a Hatóságnak. A kérelmező az adatértékelés során, valamint 2020. szeptember 24-én további kiegészítő adatokat nyújtott be a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság 2015. október 21-i véleményének elfogadása óta a kérelmező 2016. március 11-én, 2017. december 15-én, 2018. április 20-án és 2021. június 23-án kiegészítő adatokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyeket továbbítottak a Hatóságnak. A kérelmező az adatértékelés során, valamint 2020. szeptember 24-én további kiegészítő adatokat nyújtott be a Hatóságnak.

| (8) | A Hatóság 2022. január 27-én véleményt (5) fogadott el a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatok értékelését követően, figyelembe véve mindenekelőtt az etoxikin adalékanyag módosított specifikációit, amelyben a p-fenetidin szennyező anyag mennyiségét 2,5 ppm-nél alacsonyabb szintre csökkentették, továbbá figyelembe véve az adalékanyag javasolt 50 mg-os szintjét a teljes értékű takarmány 1 kilogrammjában. Véleményében a Hatóság nem tudott következtetést levonni az etoxikin adalékanyag bármely szintjének a biztonságosságáról a hosszú életű és a tenyészállatok tekintetében, figyelembe véve, hogy az adalékanyag elismerten mutagén p-fenetidint tartalmaz, amely szennyező anyagként megmarad az adalékanyagban, és amellyel kapcsolatban a kérelmező nem nyújtott be további információkat e biztonsági aggályra vonatkozóan. Ami az etoxikin alkalmazásának a fogyasztókat érintő biztonságosságát illeti, a p-fenetidin előfordulására, valamint a p-fenetidin szövetekben és állati eredetű termékekben található maradékanyagaira vonatkozó adatok hiányában nem lehetett következtetést levonni. Ezenkívül a tejben található maradékanyagokra vonatkozó adatok hiányában a Hatóság nem tudott következtetést levonni a tejtermelő állatok takarmányában használt etoxikin fogyasztói biztonságosságáról. A felhasználók biztonságát illetően a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók expozícióját minimalizálni kell annak érdekében, hogy csökkenjen a p-fenetidinnek belélegzés útján való kitettség kockázata. A környezet biztonságát illetőe a Hatóság megállapította, hogy kiegészítő adatokra van szükség ahhoz, hogy következtetést lehessen levonni a szárazföldi környezet tekintetében az etoxikin biztonságosságára vonatkozóan, amennyiben azt szárazföldi állatok takarmányozásához használják. A Hatóság továbbá úgy ítélte meg, hogy az adalékanyag szárazföldi állatok esetében történő felhasználása esetén nem zárható ki a vízi környezetre jelentett kockázat, és a vízi táplálékláncon keresztül történő másodlagos mérgezés kockázata sem zárható ki. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy nem zárható ki a tengeri ketrecekben használt etoxikin tengeri üledéklakó organizmusokra jelentett kockázata. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2022. január 27-én véleményt (5) fogadott el a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatok értékelését követően, figyelembe véve mindenekelőtt az etoxikin adalékanyag módosított specifikációit, amelyben a p-fenetidin szennyező anyag mennyiségét 2,5 ppm-nél alacsonyabb szintre csökkentették, továbbá figyelembe véve az adalékanyag javasolt 50 mg-os szintjét a teljes értékű takarmány 1 kilogrammjában. Véleményében a Hatóság nem tudott következtetést levonni az etoxikin adalékanyag bármely szintjének a biztonságosságáról a hosszú életű és a tenyészállatok tekintetében, figyelembe véve, hogy az adalékanyag elismerten mutagén p-fenetidint tartalmaz, amely szennyező anyagként megmarad az adalékanyagban, és amellyel kapcsolatban a kérelmező nem nyújtott be további információkat e biztonsági aggályra vonatkozóan. Ami az etoxikin alkalmazásának a fogyasztókat érintő biztonságosságát illeti, a p-fenetidin előfordulására, valamint a p-fenetidin szövetekben és állati eredetű termékekben található maradékanyagaira vonatkozó adatok hiányában nem lehetett következtetést levonni. Ezenkívül a tejben található maradékanyagokra vonatkozó adatok hiányában a Hatóság nem tudott következtetést levonni a tejtermelő állatok takarmányában használt etoxikin fogyasztói biztonságosságáról. A felhasználók biztonságát illetően a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók expozícióját minimalizálni kell annak érdekében, hogy csökkenjen a p-fenetidinnek belélegzés útján való kitettség kockázata. A környezet biztonságát illetőe a Hatóság megállapította, hogy kiegészítő adatokra van szükség ahhoz, hogy következtetést lehessen levonni a szárazföldi környezet tekintetében az etoxikin biztonságosságára vonatkozóan, amennyiben azt szárazföldi állatok takarmányozásához használják. A Hatóság továbbá úgy ítélte meg, hogy az adalékanyag szárazföldi állatok esetében történő felhasználása esetén nem zárható ki a vízi környezetre jelentett kockázat, és a vízi táplálékláncon keresztül történő másodlagos mérgezés kockázata sem zárható ki. A Hatóság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy nem zárható ki a tengeri ketrecekben használt etoxikin tengeri üledéklakó organizmusokra jelentett kockázata.

| (9) | A Hatóság 2022. január 27-i véleménye ezért azt mutatja, hogy nem nyert megállapítást, hogy az etoxikin az „antioxidánsok” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő felhasználása esetén nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. |
| --- | --- |

(9)

A Hatóság 2022. január 27-i véleménye ezért azt mutatja, hogy nem nyert megállapítást, hogy az etoxikin az „antioxidánsok” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő felhasználása esetén nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre.

| (10) | mivel az etoxikin értékelése szerint nem teljesülnek az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek, az „antioxidánsok” funkcionális csoportba tartozó etoxikin takarmány-adalékanyagként való felhasználásának engedélyezését meg kell tagadni. |
| --- | --- |

(10)

mivel az etoxikin értékelése szerint nem teljesülnek az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek, az „antioxidánsok” funkcionális csoportba tartozó etoxikin takarmány-adalékanyagként való felhasználásának engedélyezését meg kell tagadni.

| (11) | A fenti felülvizsgálatból az következik, hogy az (EU) 2017/962 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(11)

A fenti felülvizsgálatból az következik, hogy az (EU) 2017/962 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az engedélyezés megtagadása

Az etoxikinnek (E 324) a „technológiai adalékanyagok” kategóriába és „antioxidánsok” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként való engedélyezését a Bizottság elutasítja.

2. cikk

Az (EU) 2017/962 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezése

Az (EU) 2017/962 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(11):4272.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/962 végrehajtási rendelete (2017. június 7.) az etoxikin valamennyi állatfaj és -kategória takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének felfüggesztéséről (HL L 145., 2017.6.8., 13. o.).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(3):7166.

5

---

HATÁROZATOK

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1376 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. július 26.)

a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a villamos energia Dániában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében való alkalmazhatóságáról

(az értesítés a C(2022) 5046. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 35. cikke (3) bekezdésére,

a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYÁLLÁS

TÉNYÁLLÁS

1.1.   A KÉRELEM

A KÉRELEM

| (1) | 2021. szeptember 24-én a dán versenyfelügyeleti és fogyasztóvédelmi hatóság (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján (a továbbiakban: kérelem). A kérelem megfelel az (EU) 2016/1804 bizottsági végrehajtási határozat 1. cikke (1) bekezdésének (2). |
| --- | --- |

(1)

2021. szeptember 24-én a dán versenyfelügyeleti és fogyasztóvédelmi hatóság (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján (a továbbiakban: kérelem). A kérelem megfelel az (EU) 2016/1804 bizottsági végrehajtási határozat 1. cikke (1) bekezdésének (2).

2

| (2) | A kérelem a hagyományos és megújuló energiaforrásokból származó villamos energia Dániában történő előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem a hagyományos és megújuló energiaforrásokból származó villamos energia Dániában történő előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozik.

| (3) | A kérelem ugyanakkor nem terjed ki a következőkre:






  — | a pályázatokon kívül, szárazföldi és offshore szélerőművekkel előállított villamos energia, |
| --- | --- | --- |

(3)

A kérelem ugyanakkor nem terjed ki a következőkre:

—

a pályázatokon kívül, szárazföldi és offshore szélerőművekkel előállított villamos energia,

| — | a 2008. február 21. és 2013. december 31. közötti időszakban vagy azt követően hálózatra kapcsolt szélerőművekkel előállított villamos energia, a saját energiaellátásra használt létesítményekhez csatlakoztatott szélerőművek és az offshore szélerőművek kivételével (a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló törvény 41. szakasza szerinti, az energiaellátásra használt létesítményből előállított villamos energia és az említett törvény 35b. szakasza szerinti offshore szélerőművekkel előállított villamos energia ki van zárva a kérelemből, ezért továbbra is a 2014/25/EU irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozik), |
| --- | --- |

—

a 2008. február 21. és 2013. december 31. közötti időszakban vagy azt követően hálózatra kapcsolt szélerőművekkel előállított villamos energia, a saját energiaellátásra használt létesítményekhez csatlakoztatott szélerőművek és az offshore szélerőművek kivételével (a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló törvény 41. szakasza szerinti, az energiaellátásra használt létesítményből előállított villamos energia és az említett törvény 35b. szakasza szerinti offshore szélerőművekkel előállított villamos energia ki van zárva a kérelemből, ezért továbbra is a 2014/25/EU irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozik),

| — | a legkésőbb 2008. február 20-ig hálózatra kapcsolt szélerőművekkel előállított villamos energia, kivéve azokat a szélerőműveket, amelyek a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló törvény 39–41. szakasza alapján felárban részesülnek, |
| --- | --- |

—

a legkésőbb 2008. február 20-ig hálózatra kapcsolt szélerőművekkel előállított villamos energia, kivéve azokat a szélerőműveket, amelyek a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló törvény 39–41. szakasza alapján felárban részesülnek,

| — | a legkésőbb 2002. december 31-ig hálózatra kapcsolt szélerőművekkel előállított villamos energia, |
| --- | --- |

—

a legkésőbb 2002. december 31-ig hálózatra kapcsolt szélerőművekkel előállított villamos energia,

| — | szélerőművek lebontására kiadott selejtezési tanúsítványt használó vadonatúj szélerőművekkel előállított villamos energia (további felár); bioenergiával (biomassza és biogáz) előállított villamos energia, |
| --- | --- |

—

szélerőművek lebontására kiadott selejtezési tanúsítványt használó vadonatúj szélerőművekkel előállított villamos energia (további felár); bioenergiával (biomassza és biogáz) előállított villamos energia,

| — | fotovoltaikus panelekkel, hullámokkal és hidroelektromossággal előállított villamos energia, |
| --- | --- |

—

fotovoltaikus panelekkel, hullámokkal és hidroelektromossággal előállított villamos energia,

| — | egyéb különleges megújulóenergia-létesítményekkel előállított villamos energia (megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia vagy az említettektől eltérő megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia jövőbeni kiterjesztése szempontjából jelentőséggel bíró technológiák), |
| --- | --- |

—

egyéb különleges megújulóenergia-létesítményekkel előállított villamos energia (megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia vagy az említettektől eltérő megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia jövőbeni kiterjesztése szempontjából jelentőséggel bíró technológiák),

| — | decentralizált kapcsolt energiatermelő létesítmények és égetőművek által előállított villamos energia, |
| --- | --- |

—

decentralizált kapcsolt energiatermelő létesítmények és égetőművek által előállított villamos energia,

| — | távfűtés szolgáltatására szánt, egyéb kapcsolt energiatermelő létesítményekben előállított villamos energia, |
| --- | --- |

—

távfűtés szolgáltatására szánt, egyéb kapcsolt energiatermelő létesítményekben előállított villamos energia,

| — | a legkésőbb 2012. március 21-ig hálózatra kapcsolt ipari erőművekkel előállított villamos energia, |
| --- | --- |

—

a legkésőbb 2012. március 21-ig hálózatra kapcsolt ipari erőművekkel előállított villamos energia,

| — | kisegítő szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

kisegítő szolgáltatások.

| (4) | A hagyományos és megújuló energiaforrásokból származó villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése a 2014/25/EU irányelv 9. cikke szerinti, villamos energiával történő ellátással kapcsolatos tevékenységnek minősül. |
| --- | --- |

(4)

A hagyományos és megújuló energiaforrásokból származó villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése a 2014/25/EU irányelv 9. cikke szerinti, villamos energiával történő ellátással kapcsolatos tevékenységnek minősül.

| (5) | A 2014/25/EU irányelv IV. melléklete (1) bekezdésének a) pontja értelmében, tekintve, hogy a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdése alapján vélelmezhető a szabad piacra jutás, a Bizottságnak 90 munkanapon belül végrehajtási határozatot kell elfogadnia a kérelemről. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/25/EU irányelv IV. melléklete (1) bekezdésének a) pontja értelmében, tekintve, hogy a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdése alapján vélelmezhető a szabad piacra jutás, a Bizottságnak 90 munkanapon belül végrehajtási határozatot kell elfogadnia a kérelemről.

| (6) | A 2014/25/EU irányelv IV. melléklete (1) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében a határidőt a Bizottság a mentességet kérők egyetértésével meghosszabbíthatja. Tekintve, hogy a dán versenyfelügyeleti és fogyasztóvédelmi hatóság 2022. március 4-én további információkat nyújtott be, a Bizottság számára az e kérelemről való döntésre rendelkezésre álló időszak 2022. július 31-ig tart. |
| --- | --- |

(6)

A 2014/25/EU irányelv IV. melléklete (1) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében a határidőt a Bizottság a mentességet kérők egyetértésével meghosszabbíthatja. Tekintve, hogy a dán versenyfelügyeleti és fogyasztóvédelmi hatóság 2022. március 4-én további információkat nyújtott be, a Bizottság számára az e kérelemről való döntésre rendelkezésre álló időszak 2022. július 31-ig tart.

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (7) | A 2014/25/EU irányelv alkalmazandó a villamos energia termelésével, szállításával vagy elosztásával kapcsolatos közszolgáltatás nyújtására szolgáló, helyhez kötött hálózatok villamosenergia-ellátásával kapcsolatos tevékenységek folytatására irányuló szerződések odaítélésére, kivéve, ha a tevékenység az említett irányelv 34. cikke értelmében mentességet élvez. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/25/EU irányelv alkalmazandó a villamos energia termelésével, szállításával vagy elosztásával kapcsolatos közszolgáltatás nyújtására szolgáló, helyhez kötött hálózatok villamosenergia-ellátásával kapcsolatos tevékenységek folytatására irányuló szerződések odaítélésére, kivéve, ha a tevékenység az említett irányelv 34. cikke értelmében mentességet élvez.

| (8) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartoznak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit (3). Ezt az értékelést azonban korlátozza az alkalmazandó határidők rövidsége, és az, hogy annak a Bizottság számára hozzáférhető információkon kell alapulnia, ami nem egészíthető ki időigényesebb módszerekkel, ideértve különösen az érintett gazdasági szereplők körében végzett közvélemény-kutatást (4). Ebben az összefüggésben, bár az arra vonatkozó kérdést, hogy egy tevékenység közvetlenül ki van-e téve a versenynek, olyan szempontok alapján kell eldönteni, amelyek megfelelnek az EUMSZ versennyel kapcsolatos rendelkezéseinek, nem követelmény, hogy e szempontoknak pontosan meg kell egyezniük az uniós versenyjog rendelkezéseinek szempontjaival (5). |
| --- | --- |

(8)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartoznak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit (3). Ezt az értékelést azonban korlátozza az alkalmazandó határidők rövidsége, és az, hogy annak a Bizottság számára hozzáférhető információkon kell alapulnia, ami nem egészíthető ki időigényesebb módszerekkel, ideértve különösen az érintett gazdasági szereplők körében végzett közvélemény-kutatást (4). Ebben az összefüggésben, bár az arra vonatkozó kérdést, hogy egy tevékenység közvetlenül ki van-e téve a versenynek, olyan szempontok alapján kell eldönteni, amelyek megfelelnek az EUMSZ versennyel kapcsolatos rendelkezéseinek, nem követelmény, hogy e szempontoknak pontosan meg kell egyezniük az uniós versenyjog rendelkezéseinek szempontjaival (5).

3

4

5

| (9) | A piacra jutás akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét a piacnak megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete tartalmazza. A villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az említett melléklet hivatkozik a 2009/72/EK irányelvre, amelyet 2021. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezett az (EU) 2019/944 irányelv (6). A kérelmező szerint Dánia átültette az (EU) 2019/944 irányelvet (7). Következésképpen a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében vélelmezhető a szabad piacra jutás. |
| --- | --- |

(9)

A piacra jutás akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét a piacnak megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete tartalmazza. A villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az említett melléklet hivatkozik a 2009/72/EK irányelvre, amelyet 2021. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezett az (EU) 2019/944 irányelv (6). A kérelmező szerint Dánia átültette az (EU) 2019/944 irányelvet (7). Következésképpen a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében vélelmezhető a szabad piacra jutás.

6

7

| (10) | A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem feltétlenül döntő. A jelen határozat által érintett piac tekintetében figyelembe veendő kritérium a piaci részesedés, olyan más tényezők mellett, mint például a szomszédos országok termelői által kifejtett versenykényszer vagy a megújulóenergia-kapacitásra vonatkozó pályázatokon részt vevő ajánlattevők száma. |
| --- | --- |

(10)

A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem feltétlenül döntő. A jelen határozat által érintett piac tekintetében figyelembe veendő kritérium a piaci részesedés, olyan más tényezők mellett, mint például a szomszédos országok termelői által kifejtett versenykényszer vagy a megújulóenergia-kapacitásra vonatkozó pályázatokon részt vevő ajánlattevők száma.

| (11) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan szintű versenynek (azokon a piacokon, amelyekre a bejutás a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely elegendő annak biztosításához, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes közbeszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tévő kritériumok alapján történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések. |
| --- | --- |

(11)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan szintű versenynek (azokon a piacokon, amelyekre a bejutás a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely elegendő annak biztosításához, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes közbeszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tévő kritériumok alapján történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

| (12) | E határozat alapját a 2021 szeptemberében fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező által benyújtott, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információkból kiderül. |
| --- | --- |

(12)

E határozat alapját a 2021 szeptemberében fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező által benyújtott, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információkból kiderül.

3.1.   KORLÁTLAN PIACRA JUTÁS

KORLÁTLAN PIACRA JUTÁS

| (13) | A piacra jutás akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét a piacnak megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. Dánia a kérelmező szerint 29 nemzeti intézkedéssel átültette az (EU) 2019/944 irányelvet. Ezt megerősített a dán energiaügynökség (8). Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogi értelemben vett szabad piacra jutás feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(13)

A piacra jutás akkor minősül korlátlannak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét a piacnak megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. Dánia a kérelmező szerint 29 nemzeti intézkedéssel átültette az (EU) 2019/944 irányelvet. Ezt megerősített a dán energiaügynökség (8). Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogi értelemben vett szabad piacra jutás feltételei teljesülnek.

8

| (14) | Ami a tényleges szabad piacra jutást illeti, a Bizottság megállapítja a dán villamosenergia-termelési piacnak a verseny számára való 1999-es megnyitása óta zajló fokozatos liberalizálását. Dánia részvétele a Nord Pool villamosenergia-tőzsdén, valamint az összeköttetési kapacitások fejlesztése jelentős szerepet játszik a versenykényszer ösztönzésében. A megújuló energiaforrásokból történő energiatermelést, különösen pedig a tengeri szélerőműparkokat illetően a dán hatóságok által kiírt pályázatok egyre több résztvevőt vonzanak. |
| --- | --- |

(14)

Ami a tényleges szabad piacra jutást illeti, a Bizottság megállapítja a dán villamosenergia-termelési piacnak a verseny számára való 1999-es megnyitása óta zajló fokozatos liberalizálását. Dánia részvétele a Nord Pool villamosenergia-tőzsdén, valamint az összeköttetési kapacitások fejlesztése jelentős szerepet játszik a versenykényszer ösztönzésében. A megújuló energiaforrásokból történő energiatermelést, különösen pedig a tengeri szélerőműparkokat illetően a dán hatóságok által kiírt pályázatok egyre több résztvevőt vonzanak.

| (15) | A Bizottság megállapítja, hogy e határozat alkalmazásában a piacra jutás Dánia területén jogi értelemben és ténylegesen is szabadnak tekintendő. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság megállapítja, hogy e határozat alkalmazásában a piacra jutás Dánia területén jogi értelemben és ténylegesen is szabadnak tekintendő.

3.2.   A VERSENY ÉRTÉKELÉSE

A VERSENY ÉRTÉKELÉSE

3.2.1.   A TERMÉKPIAC MEGHATÁROZÁSA

| (16) | A Bizottság összefonódási ügyekben folytatott gyakorlata (9) szerint a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacok különböztethetők meg: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. átvitel; iii. elosztás; és iv. kiskereskedelmi ellátás. Habár e piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (10) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, de az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik. Ez kifejezetten megerősítést nyert a skandináv országok esetében (11). |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság összefonódási ügyekben folytatott gyakorlata (9) szerint a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacok különböztethetők meg: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. átvitel; iii. elosztás; és iv. kiskereskedelmi ellátás. Habár e piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (10) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, de az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik. Ez kifejezetten megerősítést nyert a skandináv országok esetében (11).

9

10

11

| (17) | Az összefonódási ügyekben folytatott gyakorlata során a Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a skandináv régióban az érintett termékpiac egyaránt kiterjed a kétoldalú szerződések útján és a Nord Pool platformon, az Elspot (másnapi) és az Elbas (napon belüli) piacán értékesített villamos energiára (12). |
| --- | --- |

(17)

Az összefonódási ügyekben folytatott gyakorlata során a Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a skandináv régióban az érintett termékpiac egyaránt kiterjed a kétoldalú szerződések útján és a Nord Pool platformon, az Elspot (másnapi) és az Elbas (napon belüli) piacán értékesített villamos energiára (12).

12

| (18) | A kérelmező azzal érvel, hogy a vállalati energiavásárlási megállapodásokat be kell vonni az érintett piac körébe. Az ilyen megállapodások a villamosenergia-termelő és a fogyasztó (általában egy nagy villamosenergia-felhasználó) közötti kétoldalú szerződések, amelyek keretében a felhasználó közvetlenül a termelőtől vásárol villamos energiát. A kereskedelemmel foglalkozó vállalatok energiavásárlási megállapodásokat kötnek hagyományos energiát termelőkkel és megújulóenergia-termelőkkel egyaránt, és versenyt folytatnak az energiavásárlási megállapodások megkötéséért. |
| --- | --- |

(18)

A kérelmező azzal érvel, hogy a vállalati energiavásárlási megállapodásokat be kell vonni az érintett piac körébe. Az ilyen megállapodások a villamosenergia-termelő és a fogyasztó (általában egy nagy villamosenergia-felhasználó) közötti kétoldalú szerződések, amelyek keretében a felhasználó közvetlenül a termelőtől vásárol villamos energiát. A kereskedelemmel foglalkozó vállalatok energiavásárlási megállapodásokat kötnek hagyományos energiát termelőkkel és megújulóenergia-termelőkkel egyaránt, és versenyt folytatnak az energiavásárlási megállapodások megkötéséért.

| (19) | Mint más kétoldalú ügyletek esetében is, az energiavásárlási megállapodást kötő ügyfeleknek egy egyensúlyért felelős féllel kell megállapodást kötniük az egyensúlyhiányuk kezelése érdekében. Ami az előállítás/termelés kiegyensúlyozását illeti, a villamosenergia-termelőknek (például a tengeri szélerőműparkok tulajdonosainak) valós időben meg kell felelniük a tervezett villamosenergia-termelésnek, azaz a tervezett termelést hozzá kell igazítani a tényleges termeléshez. Ezt a felelősséget nem érinti az, hogy a termelő milyen módon értékesíti a megtermelt villamos energiát, ideértve az energiavásárlási megállapodás útján történő értékesítést is. |
| --- | --- |

(19)

Mint más kétoldalú ügyletek esetében is, az energiavásárlási megállapodást kötő ügyfeleknek egy egyensúlyért felelős féllel kell megállapodást kötniük az egyensúlyhiányuk kezelése érdekében. Ami az előállítás/termelés kiegyensúlyozását illeti, a villamosenergia-termelőknek (például a tengeri szélerőműparkok tulajdonosainak) valós időben meg kell felelniük a tervezett villamosenergia-termelésnek, azaz a tervezett termelést hozzá kell igazítani a tényleges termeléshez. Ezt a felelősséget nem érinti az, hogy a termelő milyen módon értékesíti a megtermelt villamos energiát, ideértve az energiavásárlási megállapodás útján történő értékesítést is.

| (20) | Azzal kapcsolatban, hogy a hagyományos és a megújuló villamos energia ugyanahhoz a termékpiachoz tartozik-e, a Bizottság a tényleges helyzettől függően eltérő következtetésekre jutott. Megállapította, hogy Németországban (13) és Olaszországban (14) a hagyományos, illetve a megújuló villamos energia termelését különböző termékpiacoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(20)

Azzal kapcsolatban, hogy a hagyományos és a megújuló villamos energia ugyanahhoz a termékpiachoz tartozik-e, a Bizottság a tényleges helyzettől függően eltérő következtetésekre jutott. Megállapította, hogy Németországban (13) és Olaszországban (14) a hagyományos, illetve a megújuló villamos energia termelését különböző termékpiacoknak kell tekinteni.

13

14

| (21) | Hollandia (15) esetében azonban a Bizottság azt állapította meg, hogy a hagyományos és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése ugyanahhoz az érintett termékpiachoz tartozik. A skandináv régiót illetően a Bizottság az összefonódási ügyekben folytatott gyakorlata során úgy ítélte meg, hogy a villamos energia forrása nem bír jelentőséggel a termék meghatározásánál (16). |
| --- | --- |

(21)

Hollandia (15) esetében azonban a Bizottság azt állapította meg, hogy a hagyományos és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése ugyanahhoz az érintett termékpiachoz tartozik. A skandináv régiót illetően a Bizottság az összefonódási ügyekben folytatott gyakorlata során úgy ítélte meg, hogy a villamos energia forrása nem bír jelentőséggel a termék meghatározásánál (16).

15

16

| (22) | A kérelmező azzal érvel, hogy a dániai helyzet eltér a fenti határozatban említett németországi és olaszországi helyzettől, és a Hollandiában fennálló helyzethez hasonlít. A kérelmező táblázatokat nyújtott be, amelyekben részletezte a dán, valamint a német, az olasz, illetve a holland ügyek közötti hasonlóságokat és különbségeket. A kérelmező rámutat arra, hogy a német és az olasz helyzethez képest a fő különbségeket a jogszabályban meghatározott ár hiánya és a betáplálási elsőbbség hiánya jelenti, valamint az, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát a nagykereskedelmi piacon a hagyományos villamos energiával azonos áron értékesítik. |
| --- | --- |

(22)

A kérelmező azzal érvel, hogy a dániai helyzet eltér a fenti határozatban említett németországi és olaszországi helyzettől, és a Hollandiában fennálló helyzethez hasonlít. A kérelmező táblázatokat nyújtott be, amelyekben részletezte a dán, valamint a német, az olasz, illetve a holland ügyek közötti hasonlóságokat és különbségeket. A kérelmező rámutat arra, hogy a német és az olasz helyzethez képest a fő különbségeket a jogszabályban meghatározott ár hiánya és a betáplálási elsőbbség hiánya jelenti, valamint az, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát a nagykereskedelmi piacon a hagyományos villamos energiával azonos áron értékesítik.

| (23) | A Fortum/Uniper ügyben az összefonódásról szóló határozatában (17) a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a skandináv régióban az érintett termékpiac egyaránt magában foglalja a villamos energia előállítását és nagykereskedelmi értékesítését, függetlenül a termelési forrásoktól és a kereskedelmi csatornáktól, valamint hogy az magában foglalja a kétoldalú szerződések útján és a Nord Pool északi villamosenergia-tőzsdén értékesített villamos energiát is. |
| --- | --- |

(23)

A Fortum/Uniper ügyben az összefonódásról szóló határozatában (17) a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a skandináv régióban az érintett termékpiac egyaránt magában foglalja a villamos energia előállítását és nagykereskedelmi értékesítését, függetlenül a termelési forrásoktól és a kereskedelmi csatornáktól, valamint hogy az magában foglalja a kétoldalú szerződések útján és a Nord Pool északi villamosenergia-tőzsdén értékesített villamos energiát is.

17

| (24) | A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tekintetében a kérelem a Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord és Kriegers Flask tengeri szélerőműparkokra, valamint a jövőbeni szélerőműparkokra, köztük a Thor tengeri szélerőműparkra vonatkozik. Az érintett támogatási programok mindegyike olyan bizottsági határozat tárgyát képezte, amely megerősítette azok összeegyeztethetőségét az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal (18). |
| --- | --- |

(24)

A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tekintetében a kérelem a Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord és Kriegers Flask tengeri szélerőműparkokra, valamint a jövőbeni szélerőműparkokra, köztük a Thor tengeri szélerőműparkra vonatkozik. Az érintett támogatási programok mindegyike olyan bizottsági határozat tárgyát képezte, amely megerősítette azok összeegyeztethetőségét az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal (18).

18

| (25) | Ezenkívül a szélenergia-termelésre kifizetett támogatások minimálisra csökkentek az előállításért folytatott fokozott verseny miatt. A dán energiaügynökség valamennyi fent említett szélerőműpark esetében nyílt pályázatot írt ki a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelésre. A Horns Rev 3 (400 MW) vonatkozásában 2015-ben tartott pályázati eljárásban négy ajánlattevő, a Kriegers Flak (600 MW) vonatkozásában 2016-ban tartott pályázati eljárásban hét ajánlattevő, a Vesterhav Nord/Sud (350 MW) vonatkozásában 2016-ban tartott pályázati eljárásban pedig három ajánlattevő vett részt. |
| --- | --- |

(25)

Ezenkívül a szélenergia-termelésre kifizetett támogatások minimálisra csökkentek az előállításért folytatott fokozott verseny miatt. A dán energiaügynökség valamennyi fent említett szélerőműpark esetében nyílt pályázatot írt ki a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelésre. A Horns Rev 3 (400 MW) vonatkozásában 2015-ben tartott pályázati eljárásban négy ajánlattevő, a Kriegers Flak (600 MW) vonatkozásában 2016-ban tartott pályázati eljárásban hét ajánlattevő, a Vesterhav Nord/Sud (350 MW) vonatkozásában 2016-ban tartott pályázati eljárásban pedig három ajánlattevő vett részt.

| (26) | A közbeszerzési eljárások előtt sor kerül a kockázatok fedezésére, és a dán hatóságok most már jobban ismerik a piacot, és valódi piaci párbeszédet alakítottak ki. |
| --- | --- |

(26)

A közbeszerzési eljárások előtt sor kerül a kockázatok fedezésére, és a dán hatóságok most már jobban ismerik a piacot, és valódi piaci párbeszédet alakítottak ki.

| (27) | A megújuló technológiák, például az offshore szélerőművek vagy a napelemparkok összköltsége is jelentősen csökkent. Ennélfogva 2010-ben az Anholt tengeri szélerőműparkra vonatkozó nyertes ajánlat 105 øre/kWh ártámogatást (prémiumot), míg 2016-ban a Kriegers Flak tengeri szélerőműparkra vonatkozó nyertes ajánlat 37 øre/kWh ártámogatást tartalmazott. |
| --- | --- |

(27)

A megújuló technológiák, például az offshore szélerőművek vagy a napelemparkok összköltsége is jelentősen csökkent. Ennélfogva 2010-ben az Anholt tengeri szélerőműparkra vonatkozó nyertes ajánlat 105 øre/kWh ártámogatást (prémiumot), míg 2016-ban a Kriegers Flak tengeri szélerőműparkra vonatkozó nyertes ajánlat 37 øre/kWh ártámogatást tartalmazott.

| (28) | Dánia három további új, nagy léptékű tengeri szélerőműparkot kíván elindítani. Az első tengeri szélerőműpark kapacitása körülbelül 800 MW, a további tengeri szélerőműparkok kapacitása pedig legalább 800 MW lesz. A dán energiaügynökség ajánlati felhívásokat tesz közzé pályázati programok keretében minden jövőbeni tengeri szélerőműparkra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(28)

Dánia három további új, nagy léptékű tengeri szélerőműparkot kíván elindítani. Az első tengeri szélerőműpark kapacitása körülbelül 800 MW, a további tengeri szélerőműparkok kapacitása pedig legalább 800 MW lesz. A dán energiaügynökség ajánlati felhívásokat tesz közzé pályázati programok keretében minden jövőbeni tengeri szélerőműparkra vonatkozóan.

| (29) | A villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a mentesítéséről szóló (EU) 2018/71 bizottsági végrehajtási határozatában (19) a Bizottság megállapítja, hogy a támogatások elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza. Ez a hagyományos és a megújuló villamosenergia-termelést (a kérelem tárgyát képező tengeri szélerőműparkok esetében) azonos elbánásban részesíti Dániában. |
| --- | --- |

(29)

A villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a mentesítéséről szóló (EU) 2018/71 bizottsági végrehajtási határozatában (19) a Bizottság megállapítja, hogy a támogatások elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza. Ez a hagyományos és a megújuló villamosenergia-termelést (a kérelem tárgyát képező tengeri szélerőműparkok esetében) azonos elbánásban részesíti Dániában.

19

| (30) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság megállapítja, hogy az érintett termékpiac a hagyományos forrásokból és a mentesítés iránti kérelem tárgyát képező tengeri szélerőműparkokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piaca, beleértve az energiavásárlási megállapodás útján történő értékesítést is. |
| --- | --- |

(30)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság megállapítja, hogy az érintett termékpiac a hagyományos forrásokból és a mentesítés iránti kérelem tárgyát képező tengeri szélerőműparkokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piaca, beleértve az energiavásárlási megállapodás útján történő értékesítést is.

3.2.2.   A FÖLDRAJZI PIAC MEGHATÁROZÁSA

| (31) | 2006-ban a Bizottság az egyik, összefonódásról szóló határozatában (20) két különálló földrajzi piacot határozott meg a villamos energia nagykereskedelmi értékesítése vonatkozásában: Kelet-Dánia (a továbbiakban: DK2) és Nyugat-Dánia (a továbbiakban: DK1) piaca, mivel abban az időben nem volt közvetlen összeköttetés a két dán ajánlattételi terület (vagy árzóna) között. A Bizottság 2018-ban ugyanerre a következtetésre jutott a DE–DK rendszerösszekötőről szóló határozatában (21). |
| --- | --- |

(31)

2006-ban a Bizottság az egyik, összefonódásról szóló határozatában (20) két különálló földrajzi piacot határozott meg a villamos energia nagykereskedelmi értékesítése vonatkozásában: Kelet-Dánia (a továbbiakban: DK2) és Nyugat-Dánia (a továbbiakban: DK1) piaca, mivel abban az időben nem volt közvetlen összeköttetés a két dán ajánlattételi terület (vagy árzóna) között. A Bizottság 2018-ban ugyanerre a következtetésre jutott a DE–DK rendszerösszekötőről szóló határozatában (21).

20

21

| (32) | 2014-ben a dán versenytanács a virtuális erőművekről szóló határozatában megvizsgálta a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piacát (22). E határozattal a dán versenytanács hatályon kívül helyezte az Elsam A/S és a Nesa A/S 2004. évi összefonódása során az Elsam A/S által korábban vállalt kötelezettségeket. A dán versenytanács részben támogatta a DK1-nél nagyobb földrajzi piacot. A DK1 átviteli hálózati csatlakozásokon keresztül kapcsolódik Norvégiához, Svédországhoz és Németországhoz. A DK1 piacán a fizikai villamos energia nagykereskedelmi ára eltért az összes kapcsolódó árzónától az órák kevesebb mint 10 %-ában 2013 során. Az órák többségében a DK1 legalább egy kapcsolódó árzónával megegyező nagykereskedelmi árat alkalmazott, ami egy Nyugat-Dániánál szélesebb földrajzi piacot támogatott. Nyitva maradt azonban a kérdés, hogy van-e Nyugat-Dániánál szélesebb földrajzi piac. 2019-ben a dán versenytanács (23) rámutatott arra, hogy a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piaca nemzeti kiterjedésű, de nyitva hagyta azt a kérdést, hogy szükség van-e egy tágabb vagy szűkebb földrajzi piac meghatározására. Ez a megállapítás a következő, precedensként szolgáló ügyeken alapult: 1. az M.8660. számú Fortum/Uniper ügyben hozott határozat, amelyben a Bizottság megállapította a svédországi nemzeti piac létezését; 2. az M.3268. számú Sydkraft és Graninge ügyben hozott határozat, amelyben a Bizottság megállapította, hogy Svédország csak elhanyagolható óraszámban képez külön piacot Finnországtól és Dániától, ami azt jelzi, hogy a villamos energia nagykereskedelmi piaca szélesebb kiterjedésű, mint a nemzeti piac; és 3. a dán versenytanács virtuális erőművekről szóló határozata, amelyben a DK1-nél nagyobb földrajzi piacra utaló jeleket talált a villamos energia Dániában történő előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piacán tapasztalt fejlemények következtében. A Dánia és a szomszédos országok közötti rendszerösszekötő kapacitás 2006 óta jelentős mértékben bővült. Nevezetesen üzembe helyezték vagy bővítették a Skagerrak (Norvégiával), a Kontiskan (Svédországgal) és a Kontek (Németországgal) rendszerösszekötőket. A Cobra Cable (Dánia és Hollandia közötti összeköttetés) projektre 2019-ben adtak megbízást. Dániában a Nagy-Bælt ma már összeköti Nyugat- és Kelet-Dániát. |
| --- | --- |

(32)

2014-ben a dán versenytanács a virtuális erőművekről szóló határozatában megvizsgálta a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piacát (22). E határozattal a dán versenytanács hatályon kívül helyezte az Elsam A/S és a Nesa A/S 2004. évi összefonódása során az Elsam A/S által korábban vállalt kötelezettségeket. A dán versenytanács részben támogatta a DK1-nél nagyobb földrajzi piacot. A DK1 átviteli hálózati csatlakozásokon keresztül kapcsolódik Norvégiához, Svédországhoz és Németországhoz. A DK1 piacán a fizikai villamos energia nagykereskedelmi ára eltért az összes kapcsolódó árzónától az órák kevesebb mint 10 %-ában 2013 során. Az órák többségében a DK1 legalább egy kapcsolódó árzónával megegyező nagykereskedelmi árat alkalmazott, ami egy Nyugat-Dániánál szélesebb földrajzi piacot támogatott. Nyitva maradt azonban a kérdés, hogy van-e Nyugat-Dániánál szélesebb földrajzi piac. 2019-ben a dán versenytanács (23) rámutatott arra, hogy a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piaca nemzeti kiterjedésű, de nyitva hagyta azt a kérdést, hogy szükség van-e egy tágabb vagy szűkebb földrajzi piac meghatározására. Ez a megállapítás a következő, precedensként szolgáló ügyeken alapult: 1. az M.8660. számú Fortum/Uniper ügyben hozott határozat, amelyben a Bizottság megállapította a svédországi nemzeti piac létezését; 2. az M.3268. számú Sydkraft és Graninge ügyben hozott határozat, amelyben a Bizottság megállapította, hogy Svédország csak elhanyagolható óraszámban képez külön piacot Finnországtól és Dániától, ami azt jelzi, hogy a villamos energia nagykereskedelmi piaca szélesebb kiterjedésű, mint a nemzeti piac; és 3. a dán versenytanács virtuális erőművekről szóló határozata, amelyben a DK1-nél nagyobb földrajzi piacra utaló jeleket talált a villamos energia Dániában történő előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piacán tapasztalt fejlemények következtében. A Dánia és a szomszédos országok közötti rendszerösszekötő kapacitás 2006 óta jelentős mértékben bővült. Nevezetesen üzembe helyezték vagy bővítették a Skagerrak (Norvégiával), a Kontiskan (Svédországgal) és a Kontek (Németországgal) rendszerösszekötőket. A Cobra Cable (Dánia és Hollandia közötti összeköttetés) projektre 2019-ben adtak megbízást. Dániában a Nagy-Bælt ma már összeköti Nyugat- és Kelet-Dániát.

22

23

M.8660. számú Fortum/Uniper ügyben hozott határozat

M.3268. számú Sydkraft és Graninge ügyben hozott határozat

virtuális erőművekről szóló határozata

| (33) | A kérelmező által benyújtott adatok (24) azt mutatják, hogy az árak egyre jobban korrelálnak Kelet- és Nyugat-Dánia között, valamint Svédország, Norvégia és Németország szomszédos árzónáival (SE3, SE4, NO2 és DE). Például a DK1 2013-ban 91,7 %-ban, 2018-ban pedig 96,3 %-ban a többi terület egyikével (DK2, SE3, SE4, NO2 és DE) azonos árat alkalmazott; a DK2 esetében ez az arány 97,8 % volt 2013-ban és 98,6 % 2018-ban. Ezzel szemben 2013 és 2018 között 8,3 %-ról 3,7 %-ra csökkent azoknak az óráknak az aránya, amelyek során a DK1 területén alkalmazott ár eltért a többi területtől; a DK2 esetében ez az arány 2,2 %-ról 1,4 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(33)

A kérelmező által benyújtott adatok (24) azt mutatják, hogy az árak egyre jobban korrelálnak Kelet- és Nyugat-Dánia között, valamint Svédország, Norvégia és Németország szomszédos árzónáival (SE3, SE4, NO2 és DE). Például a DK1 2013-ban 91,7 %-ban, 2018-ban pedig 96,3 %-ban a többi terület egyikével (DK2, SE3, SE4, NO2 és DE) azonos árat alkalmazott; a DK2 esetében ez az arány 97,8 % volt 2013-ban és 98,6 % 2018-ban. Ezzel szemben 2013 és 2018 között 8,3 %-ról 3,7 %-ra csökkent azoknak az óráknak az aránya, amelyek során a DK1 területén alkalmazott ár eltért a többi területtől; a DK2 esetében ez az arány 2,2 %-ról 1,4 %-ra csökkent.

24

| (34) | Az Energinet szerint Dánia nagyon nagy kapacitással rendelkezik a szomszédos országokkal való rendszerösszekötők tekintetében, ami a hazai csúcsterhelés mintegy 90 %-át teszi ki. A Dániával szomszédos országokkal való szoros integráció azt jelenti, hogy Dánia csak az idő körülbelül 10 %-ában alkalmaz külön azonnali piaci árat a villamos energia tekintetében. A fennmaradó időszakban közös nagykereskedelmi árat alkalmaz Norvégiával, Svédországgal vagy Németországgal. |
| --- | --- |

(34)

Az Energinet szerint Dánia nagyon nagy kapacitással rendelkezik a szomszédos országokkal való rendszerösszekötők tekintetében, ami a hazai csúcsterhelés mintegy 90 %-át teszi ki. A Dániával szomszédos országokkal való szoros integráció azt jelenti, hogy Dánia csak az idő körülbelül 10 %-ában alkalmaz külön azonnali piaci árat a villamos energia tekintetében. A fennmaradó időszakban közös nagykereskedelmi árat alkalmaz Norvégiával, Svédországgal vagy Németországgal.

| (35) | 2019-ben a Kelet-Dánia (DK2) és Németország közötti nemzetközi összeköttetés export irányban a rendszerösszekötő teljes kapacitásának 90 %-át kitevő, import irányban pedig annak 95 %-át kitevő rendelkezésre álló kereskedelmi kapacitással bírt. A fennmaradó külföldi összeköttetések export irányban a rendszerösszekötő teljes kapacitásának 60–88 %-a közötti rendelkezésre álló kereskedelmi kapacitással bírtak. 2018-hoz képest 2019-ben alacsonyabb volt a kereskedelmi kapacitás Nyugat-Dánia (DK1), valamint Norvégia és Svédország között. Másrészt a Németországgal szembeni kereskedelmi kapacitás mindkét dán ajánlattételi területen magasabb volt. 2019-ben a Cobra összeköttetés export irányban a rendszerösszekötő teljes kapacitásának 87 %-át kitevő rendelkezésre álló kereskedelmi kapacitással bírt. |
| --- | --- |

(35)

2019-ben a Kelet-Dánia (DK2) és Németország közötti nemzetközi összeköttetés export irányban a rendszerösszekötő teljes kapacitásának 90 %-át kitevő, import irányban pedig annak 95 %-át kitevő rendelkezésre álló kereskedelmi kapacitással bírt. A fennmaradó külföldi összeköttetések export irányban a rendszerösszekötő teljes kapacitásának 60–88 %-a közötti rendelkezésre álló kereskedelmi kapacitással bírtak. 2018-hoz képest 2019-ben alacsonyabb volt a kereskedelmi kapacitás Nyugat-Dánia (DK1), valamint Norvégia és Svédország között. Másrészt a Németországgal szembeni kereskedelmi kapacitás mindkét dán ajánlattételi területen magasabb volt. 2019-ben a Cobra összeköttetés export irányban a rendszerösszekötő teljes kapacitásának 87 %-át kitevő rendelkezésre álló kereskedelmi kapacitással bírt.

| (36) | A Bizottság megállapítja, hogy kívülről mindkét zónára árnyomás nehezedik: a DK1 árai az órák 89,3 %-ában, a DK2 árai pedig az órák 98,4 %-ában megegyeznek a többi terület áraival. Hivatkozásként, a Fortum/Uniper ügyben hozott, összefonódásról szóló határozat 28. pontjában a Bizottság megállapította, hogy a négy svéd ajánlattételi övezet egységes földrajzi piacot alkot, mert az órák 89,7 %-ában közös árat alkalmaztak. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérelmező szerint a négy legnagyobb, 10 %-nál magasabb piaci részesedéssel rendelkező piaci szereplő egyaránt jelen van a DK1 és a DK2 területén. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság megállapítja, hogy kívülről mindkét zónára árnyomás nehezedik: a DK1 árai az órák 89,3 %-ában, a DK2 árai pedig az órák 98,4 %-ában megegyeznek a többi terület áraival. Hivatkozásként, a Fortum/Uniper ügyben hozott, összefonódásról szóló határozat 28. pontjában a Bizottság megállapította, hogy a négy svéd ajánlattételi övezet egységes földrajzi piacot alkot, mert az órák 89,7 %-ában közös árat alkalmaztak. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérelmező szerint a négy legnagyobb, 10 %-nál magasabb piaci részesedéssel rendelkező piaci szereplő egyaránt jelen van a DK1 és a DK2 területén.

Fortum/Uniper

| (37) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hagyományos forrásokból, valamint a mentesítés iránti kérelem tárgyát képező megújuló forrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése – beleértve az energiavásárlási megállapodások útján történő értékesítést is – érintett földrajzi piacának kérdése nyitva hagyható, akár a DK1 és a DK2 külön piaca esetében, akár pedig egy egységes nemzeti dán piac esetében. |
| --- | --- |

(37)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hagyományos forrásokból, valamint a mentesítés iránti kérelem tárgyát képező megújuló forrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése – beleértve az energiavásárlási megállapodások útján történő értékesítést is – érintett földrajzi piacának kérdése nyitva hagyható, akár a DK1 és a DK2 külön piaca esetében, akár pedig egy egységes nemzeti dán piac esetében.

3.2.3.   PIACELEMZÉS

| (38) | A piaci részesedésekre vonatkozó valamennyi számítás és a villamosenergia-termelésből való részesedésre vonatkozó adatok a kérelmező által nyújtott tájékoztatáson alapulnak. |
| --- | --- |

(38)

A piaci részesedésekre vonatkozó valamennyi számítás és a villamosenergia-termelésből való részesedésre vonatkozó adatok a kérelmező által nyújtott tájékoztatáson alapulnak.

| (39) | Elemzésében a Bizottság több tényezőt is figyelembe vesz. Bár a piaci részesedés fontos szempont, figyelembe veszi a szomszédos országok termelői által kifejtett versenykényszert és a megújulóenergia-kapacitásra vonatkozó pályázatokon részt vevő ajánlattevők számát is. |
| --- | --- |

(39)

Elemzésében a Bizottság több tényezőt is figyelembe vesz. Bár a piaci részesedés fontos szempont, figyelembe veszi a szomszédos országok termelői által kifejtett versenykényszert és a megújulóenergia-kapacitásra vonatkozó pályázatokon részt vevő ajánlattevők számát is.

| (40) | A villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piacán jelenleg három fő piaci szereplő tartozik a 2014/25/EU irányelv szerinti közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezek a következők: Ørsted A/S (a továbbiakban: Ørsted) (50,1 %-ban a dán állam tulajdonában), a Vattenfall dán leányvállalata, a Vattenfall AB (a továbbiakban: Vattenfall), (100 %-ban a dán állam tulajdonában) és a HOFOR Energiproduktion A/S (a továbbiakban: HOFOR), amely végső soron Koppenhága önkormányzatának a tulajdonában áll. |
| --- | --- |

(40)

A villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piacán jelenleg három fő piaci szereplő tartozik a 2014/25/EU irányelv szerinti közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezek a következők: Ørsted A/S (a továbbiakban: Ørsted) (50,1 %-ban a dán állam tulajdonában), a Vattenfall dán leányvállalata, a Vattenfall AB (a továbbiakban: Vattenfall), (100 %-ban a dán állam tulajdonában) és a HOFOR Energiproduktion A/S (a továbbiakban: HOFOR), amely végső soron Koppenhága önkormányzatának a tulajdonában áll.

| (41) | Jelenleg 18 dán vállalat kereskedik a Nord Pool tőzsdén. E vállalatok többsége – például a Danske Commodities és a Centrica Energy Trading – nem a 2014/25/EU irányelv szerinti közvállalkozás. |
| --- | --- |

(41)

Jelenleg 18 dán vállalat kereskedik a Nord Pool tőzsdén. E vállalatok többsége – például a Danske Commodities és a Centrica Energy Trading – nem a 2014/25/EU irányelv szerinti közvállalkozás.

| (42) | 2018-ban és 2019-ben az Ørsted összesített piaci részesedése a DK1–DK2 együttes piacán (a termelés tekintetében) [20–30] %, illetve [10–20] % volt, a Vattenfall piaci részesedése [5–10] %, illetve [10–20] %, a HOFOR piaci részesedése pedig [0–5] %, illetve [0–5] % volt. E vállalatok nagyobb versenytársai, amelyekre nem vonatkoznak a közbeszerzési szabályok, a Vindenergi Danmark ([40–50] %-os, illetve [40–50] %-os piaci részesedés) és az Energi Danmark ([10–20] %, illetve [10–20] %). A DK1 és a DK2 piacán a piaci részesedések nagyjából ugyanabba a tartományba estek (Ørsted: [20–30] % a DK1 piacán és [10–20] % a DK2 piacán 2018-ban, [20–30] % a DK1 piacán és [10–20] % a DK2 piacán 2019-ben; Vattenfall: [5–10] % a DK1 piacán és [0–5] % a DK2 piacán 2018-ban, [10–20] % a DK1 piacán és [0–5] % a DK2 piacán 2019-ben; HOFOR: [0–5] % a DK1 piacán és [5–10] % a DK2 piacán 2019-ben). Ha az érintett földrajzi piac szélesebb, mint Dánia, ezek a piaci részesedések kisebbek lennének. |
| --- | --- |

(42)

2018-ban és 2019-ben az Ørsted összesített piaci részesedése a DK1–DK2 együttes piacán (a termelés tekintetében) [20–30] %, illetve [10–20] % volt, a Vattenfall piaci részesedése [5–10] %, illetve [10–20] %, a HOFOR piaci részesedése pedig [0–5] %, illetve [0–5] % volt. E vállalatok nagyobb versenytársai, amelyekre nem vonatkoznak a közbeszerzési szabályok, a Vindenergi Danmark ([40–50] %-os, illetve [40–50] %-os piaci részesedés) és az Energi Danmark ([10–20] %, illetve [10–20] %). A DK1 és a DK2 piacán a piaci részesedések nagyjából ugyanabba a tartományba estek (Ørsted: [20–30] % a DK1 piacán és [10–20] % a DK2 piacán 2018-ban, [20–30] % a DK1 piacán és [10–20] % a DK2 piacán 2019-ben; Vattenfall: [5–10] % a DK1 piacán és [0–5] % a DK2 piacán 2018-ban, [10–20] % a DK1 piacán és [0–5] % a DK2 piacán 2019-ben; HOFOR: [0–5] % a DK1 piacán és [5–10] % a DK2 piacán 2019-ben). Ha az érintett földrajzi piac szélesebb, mint Dánia, ezek a piaci részesedések kisebbek lennének.

| (43) | Az import és az export a dán villamosenergia-piac igen jelentős jellemzője. 2018-ban és 2019-ben a villamosenergia-fogyasztás 33,5 TWh körül volt. Az import 2018-ban a teljes fogyasztás mintegy 45,6 %-át tette ki, míg a nemzeti termelés 2018-ban a fogyasztás 41 %-át, 2019-ben pedig 48 %-át fedte le. Az export is jelentős, tekintve, hogy 2018-ban a dán villamosenergia-termelés 73 %-át, 2019-ben pedig 62 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(43)

Az import és az export a dán villamosenergia-piac igen jelentős jellemzője. 2018-ban és 2019-ben a villamosenergia-fogyasztás 33,5 TWh körül volt. Az import 2018-ban a teljes fogyasztás mintegy 45,6 %-át tette ki, míg a nemzeti termelés 2018-ban a fogyasztás 41 %-át, 2019-ben pedig 48 %-át fedte le. Az export is jelentős, tekintve, hogy 2018-ban a dán villamosenergia-termelés 73 %-át, 2019-ben pedig 62 %-át tette ki.

| (44) | Ez mutatja a dán villamosenergia-piac tágabb földrajzi piacba való integrációjának a nagyságrendjét, és ennek következtében az elsősorban, de nem kizárólagosan a szomszédos országokból származó villamosenergia-termelők által a határokon átnyúló rendszerösszekötők révén a dán termelőkre kifejtett versenykényszert. |
| --- | --- |

(44)

Ez mutatja a dán villamosenergia-piac tágabb földrajzi piacba való integrációjának a nagyságrendjét, és ennek következtében az elsősorban, de nem kizárólagosan a szomszédos országokból származó villamosenergia-termelők által a határokon átnyúló rendszerösszekötők révén a dán termelőkre kifejtett versenykényszert.

| (45) | Ami a nagykereskedelmi azonnali árakat illeti, a skandináv árakat a Nord Pool tőzsdén határozzák meg. Az átlagos óránkénti ár az azonnali piacon a DK1 és a DK2 esetében 2019-ben 38,50, illetve 39,84 EUR/MWh volt, ami 2018-hoz képest mindkét területen 13 %-os csökkenést jelent. A rendszerár 2019-ben 38,94 EUR/MWh volt. A skandináv rendszer ára az a fiktív azonnali ár, amely akkor következett volna be, ha a teljes skandináv régió egyetlen ajánlattételi terület lett volna. A DK1 piacán az árak általában alacsonyabbak, mint a DK2 piacán, a DK1 viszonylag nagy telepített szélerőmű kapacitása miatt, ami hozzájárul az árak leszorításához. 2019-ben az átlagos azonnali ár 39,28 EUR/MWh volt Norvégiában, 37,68 EUR/MWh Németországban és 38,79 EUR/MWh Svédországban, ami nagyon hasonló a DK1 és DK2 piacán érvényes árhoz. |
| --- | --- |

(45)

Ami a nagykereskedelmi azonnali árakat illeti, a skandináv árakat a Nord Pool tőzsdén határozzák meg. Az átlagos óránkénti ár az azonnali piacon a DK1 és a DK2 esetében 2019-ben 38,50, illetve 39,84 EUR/MWh volt, ami 2018-hoz képest mindkét területen 13 %-os csökkenést jelent. A rendszerár 2019-ben 38,94 EUR/MWh volt. A skandináv rendszer ára az a fiktív azonnali ár, amely akkor következett volna be, ha a teljes skandináv régió egyetlen ajánlattételi terület lett volna. A DK1 piacán az árak általában alacsonyabbak, mint a DK2 piacán, a DK1 viszonylag nagy telepített szélerőmű kapacitása miatt, ami hozzájárul az árak leszorításához. 2019-ben az átlagos azonnali ár 39,28 EUR/MWh volt Norvégiában, 37,68 EUR/MWh Németországban és 38,79 EUR/MWh Svédországban, ami nagyon hasonló a DK1 és DK2 piacán érvényes árhoz.

| (46) | Dániában a villamos energia mintegy 6 %-ával az egységes európai napon belüli piacon (XBID) kereskednek. A napon belüli piac az ajánlatalapú kifizetéssel zajló kereskedelmi ügyletekkel való folyamatos kereskedésen alapul, szemben a másnapi piaccal, amely egységes elszámolóáras aukción alapul. A napon belüli piacot a fogyasztási és termelési tervek kiigazítására használják, többek között a portfólióegyenlegek helyreállítása tekintetében. Ez azt jelenti, hogy a napon belüli piaci ár minden órában az azonnali árról indul, majd emelkedik vagy csökken, ha a kereskedésre rendelkezésre álló időszak során előre nem látható események következnek be. A DK1 napon belüli piacán az éves átlagár 2019-ben 35,1 EUR/MWh volt. A DK2 esetében ez 36,7 EUR/MWh volt. 2018-ban az átlagár a DK1 piacán 40,4 EUR/MWh, a DK2 piacán pedig 41,9 EUR/MWh volt. |
| --- | --- |

(46)

Dániában a villamos energia mintegy 6 %-ával az egységes európai napon belüli piacon (XBID) kereskednek. A napon belüli piac az ajánlatalapú kifizetéssel zajló kereskedelmi ügyletekkel való folyamatos kereskedésen alapul, szemben a másnapi piaccal, amely egységes elszámolóáras aukción alapul. A napon belüli piacot a fogyasztási és termelési tervek kiigazítására használják, többek között a portfólióegyenlegek helyreállítása tekintetében. Ez azt jelenti, hogy a napon belüli piaci ár minden órában az azonnali árról indul, majd emelkedik vagy csökken, ha a kereskedésre rendelkezésre álló időszak során előre nem látható események következnek be. A DK1 napon belüli piacán az éves átlagár 2019-ben 35,1 EUR/MWh volt. A DK2 esetében ez 36,7 EUR/MWh volt. 2018-ban az átlagár a DK1 piacán 40,4 EUR/MWh, a DK2 piacán pedig 41,9 EUR/MWh volt.

| (47) | A kérelemben foglalt további számítások (25) azt mutatják, hogy a DK1 és DK2 árai az idő túlnyomó részében megegyeznek egy vagy több szomszédos árzóna áraival. 2018-ban és 2019-ben a DK1 árai az idő 94,8 %-ában, illetve 96,3 %-ában megegyeztek a régió egy másik árképzési területén érvényes árakkal (DK2, SE3, SE4, NO2 és DE); a DK2 árai az idő 98,8 %-ában, illetve 98,6 %-ában megegyeztek a régió egy másik árképzési területén érvényes árakkal (DK1, SE3, SE4, NO2 és DE). Emellett a két dán zóna, valamint a skandináv rendszer és Németország nagykereskedelmi ára közötti korreláció meglehetősen magas, a 2017–2018-as időszakban 64 % és 83 % között alakult. |
| --- | --- |

(47)

A kérelemben foglalt további számítások (25) azt mutatják, hogy a DK1 és DK2 árai az idő túlnyomó részében megegyeznek egy vagy több szomszédos árzóna áraival. 2018-ban és 2019-ben a DK1 árai az idő 94,8 %-ában, illetve 96,3 %-ában megegyeztek a régió egy másik árképzési területén érvényes árakkal (DK2, SE3, SE4, NO2 és DE); a DK2 árai az idő 98,8 %-ában, illetve 98,6 %-ában megegyeztek a régió egy másik árképzési területén érvényes árakkal (DK1, SE3, SE4, NO2 és DE). Emellett a két dán zóna, valamint a skandináv rendszer és Németország nagykereskedelmi ára közötti korreláció meglehetősen magas, a 2017–2018-as időszakban 64 % és 83 % között alakult.

25

| (48) | Dánia nagyon nagy kapacitással rendelkezik a szomszédos országokkal való rendszerösszekötők tekintetében, ami a hazai csúcsterhelés mintegy 90 %-át teszi ki. A Dániával szomszédos országokkal való szoros integráció azt jelenti, hogy Dánia csak az idő körülbelül 10 %-ában alkalmaz külön azonnali piaci árat a DK1 és DK2 esetében villamos energia tekintetében. A fennmaradó időszakban a DK1 és a DK2 piacán közös nagykereskedelmi árat alkalmaznak Norvégiával, Svédországgal vagy Németországgal. |
| --- | --- |

(48)

Dánia nagyon nagy kapacitással rendelkezik a szomszédos országokkal való rendszerösszekötők tekintetében, ami a hazai csúcsterhelés mintegy 90 %-át teszi ki. A Dániával szomszédos országokkal való szoros integráció azt jelenti, hogy Dánia csak az idő körülbelül 10 %-ában alkalmaz külön azonnali piaci árat a DK1 és DK2 esetében villamos energia tekintetében. A fennmaradó időszakban a DK1 és a DK2 piacán közös nagykereskedelmi árat alkalmaznak Norvégiával, Svédországgal vagy Németországgal.

| (49) | A Bizottság szerint mindez azt jelzi, hogy Dániában a villamosenergia-árak nagyon erősen közelednek a skandináv régió országaiban és Németországban alkalmazott árakhoz. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság szerint mindez azt jelzi, hogy Dániában a villamosenergia-árak nagyon erősen közelednek a skandináv régió országaiban és Németországban alkalmazott árakhoz.

3.2.4.   KÖVETKEZTETÉS

| (50) | A közszolgáltató ajánlatkérők korlátozott piaci részesedéssel rendelkeznek a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piacán, amely a kérelem tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(50)

A közszolgáltató ajánlatkérők korlátozott piaci részesedéssel rendelkeznek a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piacán, amely a kérelem tárgyát képezi.

| (51) | A dán villamosenergia-termeléshez képest magas szintű villamosenergia-import és -export, valamint a szomszédos országokkal való rendszerösszekötő kapacitás azt mutatja, hogy a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piaca nagymértékben integrálódott egy szélesebb, transznacionális piacba. Még ha a földrajzi piac nem is feltétlenül transznacionális, a Dániába irányuló villamosenergia-import mindenképpen versenykényszert fejt ki a villamos energia dániai nagykereskedelmi áraira minden évben, az órák jelentős számában. |
| --- | --- |

(51)

A dán villamosenergia-termeléshez képest magas szintű villamosenergia-import és -export, valamint a szomszédos országokkal való rendszerösszekötő kapacitás azt mutatja, hogy a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének dániai piaca nagymértékben integrálódott egy szélesebb, transznacionális piacba. Még ha a földrajzi piac nem is feltétlenül transznacionális, a Dániába irányuló villamosenergia-import mindenképpen versenykényszert fejt ki a villamos energia dániai nagykereskedelmi áraira minden évben, az órák jelentős számában.

| (52) | Ezt megerősítik a kérelmező által a nagykereskedelmi árakról szolgáltatott adatok is, amelyek igazolják, hogy a dán árak nagyon hasonlóak Nord Pool árzónáiban és a Németországban jegyzett árakhoz. |
| --- | --- |

(52)

Ezt megerősítik a kérelmező által a nagykereskedelmi árakról szolgáltatott adatok is, amelyek igazolják, hogy a dán árak nagyon hasonlóak Nord Pool árzónáiban és a Németországban jegyzett árakhoz.

| (53) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére irányuló tevékenységek ki vannak-e téve olyan szintű versenynek (azokon a piacokon, amelyekre szabadon lehet bejutni), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes közbeszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a közszolgáltató ajánlatkérő számára a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő kritériumok alapján történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések. |
| --- | --- |

(53)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére irányuló tevékenységek ki vannak-e téve olyan szintű versenynek (azokon a piacokon, amelyekre szabadon lehet bejutni), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes közbeszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a közszolgáltató ajánlatkérő számára a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő kritériumok alapján történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések.

| (54) | A fent megvizsgált tényezők fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Dániában közbeszerzési eljárás tárgyát képező, hagyományos energiaforrásokból és tengeri szélerőműparkokból származó villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése közvetlenül versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a bejutás nem korlátozott, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(54)

A fent megvizsgált tényezők fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Dániában közbeszerzési eljárás tárgyát képező, hagyományos energiaforrásokból és tengeri szélerőműparkokból származó villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése közvetlenül versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a bejutás nem korlátozott, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdése értelmében.

4.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (55) | E határozat alkalmazásában és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a (11)–(53) preambulumbekezdésből az következik, hogy a Dániában közbeszerzési eljárás tárgyát képező, hagyományos energiaforrásokból és tengeri szélerőműparkokból származó villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a bejutás nem korlátozott, a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv a továbbiakban nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék e tevékenység Dániában történő folytatását. |
| --- | --- |

(55)

E határozat alkalmazásában és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a (11)–(53) preambulumbekezdésből az következik, hogy a Dániában közbeszerzési eljárás tárgyát képező, hagyományos energiaforrásokból és tengeri szélerőműparkokból származó villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a bejutás nem korlátozott, a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében. Következésképpen a 2014/25/EU irányelv a továbbiakban nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék e tevékenység Dániában történő folytatását.

| (56) | A 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék azon tevékenységek folytatását, amelyek a kérelemből kifejezetten kizárásra kerültek. |
| --- | --- |

(56)

A 2014/25/EU irányelv továbbra is alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék azon tevékenységek folytatását, amelyek a kérelemből kifejezetten kizárásra kerültek.

| (57) | E határozat alapját a kérelmezők által benyújtott információk szerint a 2021. október és 2022. március közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható. |
| --- | --- |

(57)

E határozat alapját a kérelmezők által benyújtott információk szerint a 2021. október és 2022. március közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.

| (58) | Emlékeztetni szükséges arra, hogy a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU irányelv (26) 16. cikke mentességet biztosít az irányelv alkalmazása alól a koncesszió közszolgáltató ajánlatkérők általi odaítélése tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a kérelem tárgyát képező, villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére irányuló tevékenység közvetlenül versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a bejutás nem korlátozott, az ilyen tevékenységek végzésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből. |
| --- | --- |

(58)

Emlékeztetni szükséges arra, hogy a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU irányelv (26) 16. cikke mentességet biztosít az irányelv alkalmazása alól a koncesszió közszolgáltató ajánlatkérők általi odaítélése tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a kérelem tárgyát képező, villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére irányuló tevékenység közvetlenül versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a bejutás nem korlátozott, az ilyen tevékenységek végzésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből.

26

| (59) | Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(59)

Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó azokra a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, amelyek célja a hagyományos és megújuló energiaforrásokból származó villamos energia Dániában történő előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének lehetővé tétele, és amelyekre a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott kérelem vonatkozik.

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 26-án.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1804 végrehajtási határozata (2016. október 10.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. és 35. cikke alkalmazásának részletes szabályairól (HL L 275., 2016.10.12., 39. o.).

2

(3)  A 2014/25/EU irányelv (44) preambulumbekezdése.

3

(4)  Uo.

4

(5)  
  2016. április 27-i ítélet, Österreichische Post AG kontra Bizottság, T-463/14, EU:T:2016:243, 28. pont., és a 2014/25/EU irányelv (44) preambulumbekezdése.

5

(6)  Ez nem érinti az ezen irányelv dániai átültetésére vonatkozó bizottsági értékelést.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/944 irányelve (2019.június 5.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2012/27/EU irányelv módosításáról (HL L 158., 2019.6.14., 125. o.).

7

(8)  Lásd a kérelem 28. pontját.

8

(9)  COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA ügy, 2006.4.25., 3. o., 10. pont.

9

(10)  COMP/M.3696 – E.ON/MOL ügy, 2005.1.21., 223. pont, COMP/M.5467 – RWE/ESSENT ügy, 2009.6.23., 23. pont.

10

(11)  Lásd: M.8660 – Fortum/Uniper ügy, 2018. június 15., 18. pont. Lásd még: COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE ügy, 9–12. pont; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenská Energetika ügy, 15. pont; M.3268 – Sydkraft/Graninge ügy, 19–20. pont.

11

(12)  Lásd: M.8660 – Fortum/Uniper ügy, 2018. június 15., 18. pont. Lásd még: COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE ügy, 9–12. pont; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenská Energetika ügy, 15. pont; M.3268 – Sydkraft/Graninge ügy, 19–20. pont.

12

(13)  
  HL L 114., 2012.4.26., 21. o., 36–40. pont

13

(14)  
  HL L 271., 2012.10.5., 4. o., 46–50. pont.

14

(15)  
  HL L 12., 2018.1.17., 53. o., 19–23. pont.

15

(16)  Lásd: M.8660 – Fortum/Uniper ügy, 2018. június 15., 18. pont.

16

(17)  Lásd: M.8660 – Fortum/Uniper ügy, 2018. június 15., 18. pont; továbbá COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE ügy, 9–12. pont; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenská Energetika ügy, 15. pont; M.3268 – Sydkraft/Graninge ügy, 19–20. pont.

17

(18)  SA.40305., SA.43751., SA.45974. és SA.57858. számú ügy.

18

(19)  Lásd az (EU) 2018/71 bizottsági végrehajtási határozat 21. pontját. A Bizottság (EU) 2018/71 végrehajtási határozata (2017. december 12.) a villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 12., 2018.1.17., 53. o.).

19

(20)  A Bizottság 2007/353/EK határozata (2006. március 14.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról (HL L 133., 2007.5.25., 24. o.)(Ügyszám: COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2), 258–260. pont.

20

(21)  A Bizottság határozatának összefoglalója (2018. december 7.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 102. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban (Ügyszám: AT.40461 – DK–DE rendszerösszekötő)(HL C 58., 2019.2.14., 7. o.), 49–50. pont.

21

(22)  Dán versenytanács, DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn, 2014:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf

(23)  A dán versenytanács 2019. június 25-i határozata; https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf

23

(24)  Lásd a kérelem 94–97. pontját.

24

(25)  Lásd a kérelem 95. pontját.

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

26

---

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/51

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1377 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. augusztus 4.)

a 2007/453/EK határozat mellékletének Franciaország BSE-státusa tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2022) 5507 számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet értelmében meg kell határozni a tagállamok vagy harmadik országok, illetve azok régióinak (a továbbiakban: országok és régiók) BSE-státusát a következő három kategória egyikébe történő besorolással: elhanyagolható, ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázat. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet értelmében meg kell határozni a tagállamok vagy harmadik országok, illetve azok régióinak (a továbbiakban: országok és régiók) BSE-státusát a következő három kategória egyikébe történő besorolással: elhanyagolható, ellenőrzött vagy meghatározatlan BSE-kockázat.

| (2) | A 999/2001/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (a továbbiakban: OIE) a kérelmező országot a három BSE-kategória valamelyikébe besorolta, döntés születhet az uniós BSE-besorolás átértékeléséről. |
| --- | --- |

(2)

A 999/2001/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (a továbbiakban: OIE) a kérelmező országot a három BSE-kategória valamelyikébe besorolta, döntés születhet az uniós BSE-besorolás átértékeléséről.

| (3) | A 2007/453/EK bizottsági határozat (2) a BSE-kockázatok függvényében, mellékletének A., B. és C. részében határozza meg az országok és régiók BSE-státusát. Az említett melléklet A. részében felsorolt országok vagy régiók elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőnek, a B. részben felsoroltak ellenőrzött BSE-kockázatot jelentőnek tekintendők, míg az említett melléklet C. része úgy rendelkezik, hogy az A. vagy B. részben fel nem sorolt országok vagy régiók meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőnek tekintendők. |
| --- | --- |

(3)

A 2007/453/EK bizottsági határozat (2) a BSE-kockázatok függvényében, mellékletének A., B. és C. részében határozza meg az országok és régiók BSE-státusát. Az említett melléklet A. részében felsorolt országok vagy régiók elhanyagolható BSE-kockázatot jelentőnek, a B. részben felsoroltak ellenőrzött BSE-kockázatot jelentőnek tekintendők, míg az említett melléklet C. része úgy rendelkezik, hogy az A. vagy B. részben fel nem sorolt országok vagy régiók meghatározatlan BSE-kockázatot jelentőnek tekintendők.

| (4) | Franciaország jelenleg az ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országok és régiók között szerepel a 2007/453/EK határozat mellékletének B. részében. |
| --- | --- |

(4)

Franciaország jelenleg az ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országok és régiók között szerepel a 2007/453/EK határozat mellékletének B. részében.

| (5) | 2022. május 24-én az OIE küldötteinek Világközgyűlése elfogadta a tagországok BSE-kockázati státusának elismeréséről szóló 15. sz. határozatát (3), 2022. május 27-i tervezett hatálybalépéssel. Az említett határozat az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexével összhangban Franciaországot elhanyagolható BSE-kockázatúnak ismerte el. Az OIE 15. sz. határozata nyomán a helyzet uniós újraértékelését követően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Franciaország OIE szerinti új BSE-státusának tükröződnie kell a 2007/453/EK határozat mellékletében. |
| --- | --- |

(5)

2022. május 24-én az OIE küldötteinek Világközgyűlése elfogadta a tagországok BSE-kockázati státusának elismeréséről szóló 15. sz. határozatát (3), 2022. május 27-i tervezett hatálybalépéssel. Az említett határozat az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexével összhangban Franciaországot elhanyagolható BSE-kockázatúnak ismerte el. Az OIE 15. sz. határozata nyomán a helyzet uniós újraértékelését követően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Franciaország OIE szerinti új BSE-státusának tükröződnie kell a 2007/453/EK határozat mellékletében.

| (6) | Következésképpen a 2007/453/EK határozat mellékletében az országok és régiók listáját módosítani kell, és Franciaországot az említett melléklet A. részében, az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országok és régiók között kell felsorolni. |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen a 2007/453/EK határozat mellékletében az országok és régiók listáját módosítani kell, és Franciaországot az említett melléklet A. részében, az elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országok és régiók között kell felsorolni.

| (7) | A 2007/453/EK végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2007/453/EK végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/453/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2007/453/EK határozata (2007. június 29.) a tagállamok vagy harmadik országok, illetve ezek valamelyik régiója BSE-státusának meghatározásáról a szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalma előfordulási kockázata alapján (HL L 172., 2007.6.30., 84. o.).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf

3

---

MELLÉKLET

A 2007/453/EK határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

ORSZÁGOK ÉS RÉGIÓK LISTÁJA

A.   Elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országok vagy régiók

Tagállamok

| — | Belgium |
| --- | --- |

—

Belgium

| — | Bulgária |
| --- | --- |

—

Bulgária

| — | Csehország |
| --- | --- |

—

Csehország

| — | Dánia |
| --- | --- |

—

Dánia

| — | Németország |
| --- | --- |

—

Németország

| — | Észtország |
| --- | --- |

—

Észtország

| — | Írország |
| --- | --- |

—

Írország

| — | Spanyolország |
| --- | --- |

—

Spanyolország

| — | Franciaország |
| --- | --- |

—

Franciaország

| — | Horvátország |
| --- | --- |

—

Horvátország

| — | Olaszország |
| --- | --- |

—

Olaszország

| — | Ciprus |
| --- | --- |

—

Ciprus

| — | Lettország |
| --- | --- |

—

Lettország

| — | Litvánia |
| --- | --- |

—

Litvánia

| — | Luxemburg |
| --- | --- |

—

Luxemburg

| — | Magyarország |
| --- | --- |

—

Magyarország

| — | Málta |
| --- | --- |

—

Málta

| — | Hollandia |
| --- | --- |

—

Hollandia

| — | Ausztria |
| --- | --- |

—

Ausztria

| — | Lengyelország |
| --- | --- |

—

Lengyelország

| — | Portugália |
| --- | --- |

—

Portugália

| — | Románia |
| --- | --- |

—

Románia

| — | Szlovénia |
| --- | --- |

—

Szlovénia

| — | Szlovákia |
| --- | --- |

—

Szlovákia

| — | Finnország |
| --- | --- |

—

Finnország

| — | Svédország |
| --- | --- |

—

Svédország

Tagállamok régiói
   (*1)

| — | Észak-Írország |
| --- | --- |

—

Észak-Írország

Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás országai

| — | Izland |
| --- | --- |

—

Izland

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Norvégia |
| --- | --- |

—

Norvégia

| — | Svájc |
| --- | --- |

—

Svájc

Harmadik országok

| — | Argentína |
| --- | --- |

—

Argentína

| — | Ausztrália |
| --- | --- |

—

Ausztrália

| — | Brazília |
| --- | --- |

—

Brazília

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Kolumbia |
| --- | --- |

—

Kolumbia

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | India |
| --- | --- |

—

India

| — | Izrael |
| --- | --- |

—

Izrael

| — | Japán |
| --- | --- |

—

Japán

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namíbia |
| --- | --- |

—

Namíbia

| — | Új-Zéland |
| --- | --- |

—

Új-Zéland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Szerbia (*2) |
| --- | --- |

—

Szerbia (*2)

| — | Szingapúr |
| --- | --- |

—

Szingapúr

| — | Egyesült Államok |
| --- | --- |

—

Egyesült Államok

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országok és régiók

Tagállamok

| — | Görögország |
| --- | --- |

—

Görögország

Harmadik országok

| — | Mexikó |
| --- | --- |

—

Mexikó

| — | Nicaragua |
| --- | --- |

—

Nicaragua

| — | Dél-Korea |
| --- | --- |

—

Dél-Korea

| — | Tajvan |
| --- | --- |

—

Tajvan

| — | Egyesült Királyság, Észak-Írország kivételével |
| --- | --- |

—

Egyesült Királyság, Észak-Írország kivételével

C.   Meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országok és régiók

| — | Az A. vagy B. részben fel nem sorolt országok vagy régiók. |
| --- | --- |

—

Az A. vagy B. részben fel nem sorolt országok vagy régiók.

---

(*1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is.

*1

(*2)  Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás 135. cikkében meghatározottak szerint (HL L 278., 2013.10.18., 16. o.).”

*2

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 2022.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/55

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2022/1378 IRÁNYMUTATÁSA

(2022. július 28.)

az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló 2008/596/EK iránymutatás módosításáról (EKB/2008/5)(EKB/2022/28)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke harmadik franciabekezdésére és 12.1. és 30.3. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank 2008/596/EK iránymutatása (1) (EKB/2008/5) szabályozza az Európai Központi Bank (EKB) devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro általi kezelését, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációját. Az iránymutatás rendes felülvizsgálatának eredményeként számos módosításra van szükség. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank 2008/596/EK iránymutatása (1) (EKB/2008/5) szabályozza az Európai Központi Bank (EKB) devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro általi kezelését, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációját. Az iránymutatás rendes felülvizsgálatának eredményeként számos módosításra van szükség.

| (2) | Először, amennyiben a felek nem felelnek meg a pénzmosás és/vagy terrorizmusfinanszírozás megelőzésére vonatkozó jogszabályoknak, és/vagy pénzmosásban és/vagy terrorizmusfinanszírozásban vesznek részt, az EKB-nak képesnek kell lennie az ilyen felekkel általa 2022. augusztus 1-jétől kezdődően kötött vagy az EKB által ezen időpont előtt kötött és azt követően módosított nettósítási keretmegállapodások felmondására. Ez tükrözné az EKB-nak az egyéb keretmegállapodásaival kapcsolatos jelenlegi gyakorlatát. Másodszor, az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő ügyletekben részt vevő feleket kötelezni kell arra, hogy folyamatos jelleggel vegyék figyelembe az Európai Unió és/vagy az Egyesült Nemzetek szintjén vagy bármely más illetékes hatóság által kiszabott szankciókat. |
| --- | --- |

(2)

Először, amennyiben a felek nem felelnek meg a pénzmosás és/vagy terrorizmusfinanszírozás megelőzésére vonatkozó jogszabályoknak, és/vagy pénzmosásban és/vagy terrorizmusfinanszírozásban vesznek részt, az EKB-nak képesnek kell lennie az ilyen felekkel általa 2022. augusztus 1-jétől kezdődően kötött vagy az EKB által ezen időpont előtt kötött és azt követően módosított nettósítási keretmegállapodások felmondására. Ez tükrözné az EKB-nak az egyéb keretmegállapodásaival kapcsolatos jelenlegi gyakorlatát. Másodszor, az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő ügyletekben részt vevő feleket kötelezni kell arra, hogy folyamatos jelleggel vegyék figyelembe az Európai Unió és/vagy az Egyesült Nemzetek szintjén vagy bármely más illetékes hatóság által kiszabott szankciókat.

| (3) | Emellett számos egyéb, operatív vagy technikai jellegű kiigazításra is szükség van. |
| --- | --- |

(3)

Emellett számos egyéb, operatív vagy technikai jellegű kiigazításra is szükség van.

| (4) | Ezért a 2008/596/EK (EKB/2008/5) iránymutatást ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 2008/596/EK (EKB/2008/5) iránymutatást ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

A 2008/596/EK (EKB/2008/5) iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk második franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „
  »európai országok« valamennyi olyan tagállam, amely a Szerződéssel összhangban bevezette az eurót, valamint Dánia, Svédország, Svájc és Anglia és Wales;” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk második franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  »európai országok« valamennyi olyan tagállam, amely a Szerződéssel összhangban bevezette az eurót, valamint Dánia, Svédország, Svájc és Anglia és Wales;”

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet a feltüntetett változatban, vagy az EKB által jóváhagyott bármely újabb változatban szereplő következő mintaszerződések használatával kell dokumentálni:






  a) | az EBF pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében, illetve Észak-Írországban és Skóciában letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet a feltüntetett változatban, vagy az EKB által jóváhagyott bármely újabb változatban szereplő következő mintaszerződések használatával kell dokumentálni:

a)

az EBF pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében, illetve Észak-Írországban és Skóciában letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében;

| b) | a »The Bond Market Association Master Repurchase Agreement«-et (1996. szeptemberi változat) kell használni az Egyesült Államokban a szövetségi vagy állami jog szerint letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és |
| --- | --- |

b)

a »The Bond Market Association Master Repurchase Agreement«-et (1996. szeptemberi változat) kell használni az Egyesült Államokban a szövetségi vagy állami jog szerint letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és

| c) | a »TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement«-et (2000. évi változat) kell használni a nem az a) vagy b) pontban felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében.” |
| --- | --- |

c)

a »TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement«-et (2000. évi változat) kell használni a nem az a) vagy b) pontban felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében.”

| 3. | A 3. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, tőzsdén kívüli derivatív műveleteket a feltüntetett változatban, vagy az EKB által jóváhagyott bármely újabb változatban szereplő következő mintaszerződések használatával kell dokumentálni:






  a) | az EBF pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, tőzsdén kívüli derivatív műveleteket a feltüntetett változatban, vagy az EKB által jóváhagyott bármely újabb változatban szereplő következő mintaszerződések használatával kell dokumentálni:

a)

az EBF pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodást (2004. évi változat) kell használni az európai országok valamelyikében letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében;

| b) | az »1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement«-et (többvalutás, nemzetközi, New York-i jog szerinti változat) kell használni az Egyesült Államok szövetségi vagy állami jogszabályai alapján letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és |
| --- | --- |

b)

az »1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement«-et (többvalutás, nemzetközi, New York-i jog szerinti változat) kell használni az Egyesült Államok szövetségi vagy állami jogszabályai alapján letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és

| c) | az »1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement«-et (többvalutás, nemzetközi, angol jog szerinti változat) kell használni a nem az a) vagy b) pontban felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében.” |
| --- | --- |

c)

az »1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement«-et (többvalutás, nemzetközi, angol jog szerinti változat) kell használni a nem az a) vagy b) pontban felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében.”

| 4. | A 3. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden olyan féllel végzett betétműveletet: i. amelyek jogosultak a fenti (2) és/vagy (3) bekezdésben említett műveletek végzésére; és ii. amelyek Írország kivételével az európai országok valamelyikében telepedtek le, az EBF pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi vagy az EKB által jóváhagyott bármely újabb változat) alkalmazásával kell dokumentálni. A fenti i. és ii. alpont körébe nem tartozó esetekben az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő betétműveleteket az alábbi (7) bekezdésben meghatározott nettósítási keretmegállapodás alkalmazásával kell dokumentálni.” |
| --- | --- |

4.

A 3. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden olyan féllel végzett betétműveletet: i. amelyek jogosultak a fenti (2) és/vagy (3) bekezdésben említett műveletek végzésére; és ii. amelyek Írország kivételével az európai országok valamelyikében telepedtek le, az EBF pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi vagy az EKB által jóváhagyott bármely újabb változat) alkalmazásával kell dokumentálni. A fenti i. és ii. alpont körébe nem tartozó esetekben az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő betétműveleteket az alábbi (7) bekezdésben meghatározott nettósítási keretmegállapodás alkalmazásával kell dokumentálni.”

| 5. | A 3. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Az I. mellékletben (a továbbiakban: ECB Annex) meghatározott formátumú, angol nyelvű dokumentumot kell csatolni minden olyan mintaszerződéshez – annak szerves részeként –, amelynek alapján az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveleteket visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet, értékpapírkölcsön megállapodásokat, háromoldalú repókonstrukciókat, illetve tőzsdén kívüli derivatív műveleteket bonyolítanak le, kivéve, ha ezeket a műveleteket az EFB pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodás alapján bonyolítják le.” |
| --- | --- |

5.

A 3. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az I. mellékletben (a továbbiakban: ECB Annex) meghatározott formátumú, angol nyelvű dokumentumot kell csatolni minden olyan mintaszerződéshez – annak szerves részeként –, amelynek alapján az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveleteket visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet, értékpapírkölcsön megállapodásokat, háromoldalú repókonstrukciókat, illetve tőzsdén kívüli derivatív műveleteket bonyolítanak le, kivéve, ha ezeket a műveleteket az EFB pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodás alapján bonyolítják le.”

| 6. | A 3. cikk (7) bekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Valamennyi féllel érvényben kell lennie nettósítási keretmegállapodásnak, az alábbi felek kivételével: i. amelyekkel az EKB az EBF pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodást kötött; és ii. amelyek Írország kivételével az európai országok valamelyikében telepedtek le, a következők szerint:” |
| --- | --- |

6.

A 3. cikk (7) bekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Valamennyi féllel érvényben kell lennie nettósítási keretmegállapodásnak, az alábbi felek kivételével: i. amelyekkel az EKB az EBF pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodást kötött; és ii. amelyek Írország kivételével az európai országok valamelyikében telepedtek le, a következők szerint:”

| 7. | A 3. cikk a következő (9) bekezdéssel egészül ki:

  „(9)   Az EKB által 2022. augusztus 1-jétől kezdődően kötött vagy az EKB által ezen időpont előtt kötött és azt követően módosított valamennyi keretmegállapodásnak folyamatosan tartalmaznia kell minden egyes fél tekintetében az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy: a) a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése vonatkozásában a fél minden lényeges tekintetben megfelel valamennyi alkalmazandó jogszabálynak (ideértve az illetékes hatóság utasításait is); b) a fél nem vesz részt pénzmosásban és/vagy terrorizmusfinanszírozásban; c) a fél eleget tesz az Európai Unió és/vagy az Egyesült Nemzetek szintjén vagy bármely más illetékes hatóság által elfogadott alkalmazandó korlátozó intézkedéseknek (közismert nevükön: szankcióknak).” |
| --- | --- |

7.

A 3. cikk a következő (9) bekezdéssel egészül ki:

„(9)   Az EKB által 2022. augusztus 1-jétől kezdődően kötött vagy az EKB által ezen időpont előtt kötött és azt követően módosított valamennyi keretmegállapodásnak folyamatosan tartalmaznia kell minden egyes fél tekintetében az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy: a) a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése vonatkozásában a fél minden lényeges tekintetben megfelel valamennyi alkalmazandó jogszabálynak (ideértve az illetékes hatóság utasításait is); b) a fél nem vesz részt pénzmosásban és/vagy terrorizmusfinanszírozásban; c) a fél eleget tesz az Európai Unió és/vagy az Egyesült Nemzetek szintjén vagy bármely más illetékes hatóság által elfogadott alkalmazandó korlátozó intézkedéseknek (közismert nevükön: szankcióknak).”

2. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Az eurorendszerbeli központi bankoknak 2022. augusztus 1-jétől kell megfelelniük ennek az iránymutatásnak.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. július 28-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  Az Európai Központi Bank 2008/596/EK iránymutatása (2008. június 20.) az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az ilyen eszközöket érintő műveletek jogi dokumentációjáról (EKB/2008/5)(HL L 192., 2008.7.19., 63. o.).

1

---

MELLÉKLET

Az EKB/2008/5 (EKB/2008/5) iránymutatás I. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the „Agreement”) between the European Central Bank (the „ECB”) and [name of counterparty] (the „Counterparty”). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the „Master Netting Agreement”) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.” |
| --- | --- |

6.

---