# Europos Sąjungos L 263/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 263 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. spalio 10d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 263

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. spalio 10d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. spalio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1915, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas (Murazzano (SKVN)) | 1 |
| | * | 2022 m. spalio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1916, kuriuo dėl tam tikrų Moldovos kilmės sodinti skirtų Juglans regia L. augalų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2019 | 3 |
| | * | 2022 m. rugsėjo 29 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2022/1917 dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kai nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, kuriuo panaikinamas Sprendimas ECB/2010/10 (ECB/2022/31) | 6 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. spalio 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/1918, kuriuo skiriama Prancūzijos Respublikos pasiūlyta Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narė | 17 |
| | * | 2022 m. spalio 6 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2022/1919 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2022/105 (EUTM RCA/3/2022) | 19 |
| | * | 2022 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/1920 dėl valstybės pagalbos SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN), kurią Rumunija iš dalies suteikė įmonei Complexul Energetic Oltenia SA
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 553)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2022 m. rugsėjo 29 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2022/1921 dėl sankcijų už įtariamus statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus apskaičiavimo metodikos (ECB/2022/32) | 59 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. spalio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1915, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas (Murazzano (SKVN))

1

*

2022 m. spalio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1916, kuriuo dėl tam tikrų Moldovos kilmės sodinti skirtų Juglans regia L. augalų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2019

Juglans regia

3

*

2022 m. rugsėjo 29 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2022/1917 dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kai nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, kuriuo panaikinamas Sprendimas ECB/2010/10 (ECB/2022/31)

(ECB/2022/31)

6

SPRENDIMAI

*

2022 m. spalio 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/1918, kuriuo skiriama Prancūzijos Respublikos pasiūlyta Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narė

17

*

2022 m. spalio 6 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2022/1919 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2022/105 (EUTM RCA/3/2022)

19

*

2022 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/1920 dėl valstybės pagalbos SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN), kurią Rumunija iš dalies suteikė įmonei Complexul Energetic Oltenia SA
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 553)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 553)

1

21

*

2022 m. rugsėjo 29 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2022/1921 dėl sankcijų už įtariamus statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus apskaičiavimo metodikos (ECB/2022/32)

(ECB/2022/32)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 10 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 10 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1915

2022 m. spalio 3 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas („Murazzano“ (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Murazzano“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimo patvirtinimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Murazzano“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2), specifikacijos pakeitimo patvirtinimo paraišką;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Murazzano“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. spalio 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  1996 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka (OL L 148, 1996 6 21, p. 1).

2

(3)  
  OL C 229, 2022 6 14, p. 18.

3

---

| 2022 10 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 10 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/1916

2022 m. spalio 7 d.

kuriuo dėl tam tikrų Moldovos kilmės sodinti skirtų Juglans regia L. augalų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2019

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 1143/2014 ir panaikinamos Tarybos direktyvos 69/464/EEB, 74/647/EEB, 93/85/EEB, 98/57/EB, 2000/29/EB, 2006/91/EB ir 2007/33/EB (1), ypač į jo 42 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/2019 (2), remiantis preliminariu rizikos vertinimu, nustatytas didelės rizikos augalų, augalinių produktų ir kitų objektų sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/2019 (2), remiantis preliminariu rizikos vertinimu, nustatytas didelės rizikos augalų, augalinių produktų ir kitų objektų sąrašas;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/2018 (3) nustatytos konkrečios taisyklės dėl tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant atlikti Reglamento (ES) 2016/2031 42 straipsnio 4 dalyje nurodytą didelės rizikos augalų, augalinių produktų ir kitų objektų rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/2018 (3) nustatytos konkrečios taisyklės dėl tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant atlikti Reglamento (ES) 2016/2031 42 straipsnio 4 dalyje nurodytą didelės rizikos augalų, augalinių produktų ir kitų objektų rizikos vertinimą;

| (3) | atlikus preliminarų rizikos vertinimą, į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2019 priedą kaip didelės rizikos augalai įtraukti 34 genčių ir vienos rūšies visų trečiųjų šalių kilmės sodinti skirti augalai, įskaitant Juglans L. genties augalus; |
| --- | --- |

(3)

atlikus preliminarų rizikos vertinimą, į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2019 priedą kaip didelės rizikos augalai įtraukti 34 genčių ir vienos rūšies visų trečiųjų šalių kilmės sodinti skirti augalai, įskaitant Juglans L. genties augalus;

| (4) | 2020 m. kovo 4 d. Moldova pateikė Komisijai prašymą leisti eksportuoti į Sąjungą vienų–dvejų metų skiepytus sodinti skirtus neįsišaknijusius vegetacinėje ramybės būsenoje esančius belapius Juglans regia L. augalus ir poskiepius. Prašymas buvo pagrįstas atitinkamu techninių dokumentų rinkiniu; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. kovo 4 d. Moldova pateikė Komisijai prašymą leisti eksportuoti į Sąjungą vienų–dvejų metų skiepytus sodinti skirtus neįsišaknijusius vegetacinėje ramybės būsenoje esančius belapius Juglans regia L. augalus ir poskiepius. Prašymas buvo pagrįstas atitinkamu techninių dokumentų rinkiniu;

| (5) | 2021 m. kovo 25 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) priėmė mokslinę nuomonę dėl su Moldovos kilmės sodinti skirtais Juglans regia augalais susijusios prekių rizikos vertinimo (4). Tarnyba nenustatė jokių su tais sodinti skirtais augalais susijusių kenkėjų; |
| --- | --- |

(5)

2021 m. kovo 25 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) priėmė mokslinę nuomonę dėl su Moldovos kilmės sodinti skirtais Juglans regia augalais susijusios prekių rizikos vertinimo (4). Tarnyba nenustatė jokių su tais sodinti skirtais augalais susijusių kenkėjų;

| (6) | 2022 m. birželio 23 d. Tarnyba iš dalies pakeitė mokslinę nuomonę ir į ją įtraukė faktą, kad su tais sodinti skirtais augalais susijęs kenkėjas yra Xiphinema rivesi (ne ES populiacijos), įvertino dokumentų rinkinyje aprašytas to kenkėjo keliamos rizikos mažinimo priemones ir tikimybę, kad tie sodinti skirti augalai nėra užkrėsti tuo kenkėju. Xiphinema rivesi (ne ES populiacijos) yra įtrauktas į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2072 (5) II priedo A dalies 4 skirsnio sąrašą kaip Sąjungos karantininis kenkėjas, kurio Sąjungos teritorijoje neaptinkama; |
| --- | --- |

(6)

2022 m. birželio 23 d. Tarnyba iš dalies pakeitė mokslinę nuomonę ir į ją įtraukė faktą, kad su tais sodinti skirtais augalais susijęs kenkėjas yra Xiphinema rivesi (ne ES populiacijos), įvertino dokumentų rinkinyje aprašytas to kenkėjo keliamos rizikos mažinimo priemones ir tikimybę, kad tie sodinti skirti augalai nėra užkrėsti tuo kenkėju. Xiphinema rivesi (ne ES populiacijos) yra įtrauktas į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2072 (5) II priedo A dalies 4 skirsnio sąrašą kaip Sąjungos karantininis kenkėjas, kurio Sąjungos teritorijoje neaptinkama;

| (7) | remiantis ta nuomone, fitosanitarinė rizika, kylanti dėl Moldovos kilmės ne daugiau kaip dvejų metų neįsišaknijusių vegetacinėje ramybės būsenoje esančių belapių skiepytų sodinti skirtų Juglans regia L. augalų ir poskiepių įvežimo į Sąjungą, laikoma priimtina, jei laikomasi atitinkamų Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2072 VII priede nustatytų importo reikalavimų; |
| --- | --- |

(7)

remiantis ta nuomone, fitosanitarinė rizika, kylanti dėl Moldovos kilmės ne daugiau kaip dvejų metų neįsišaknijusių vegetacinėje ramybės būsenoje esančių belapių skiepytų sodinti skirtų Juglans regia L. augalų ir poskiepių įvežimo į Sąjungą, laikoma priimtina, jei laikomasi atitinkamų Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2072 VII priede nustatytų importo reikalavimų;

| (8) | todėl Moldovos kilmės ne daugiau kaip dvejų metų neįsišakniję vegetacinėje ramybės būsenoje esantys belapiai skiepyti sodinti skirti Juglans regia L. augalai ir poskiepiai daugiau nebeturėtų būti laikomi didelės rizikos augalais; |
| --- | --- |

(8)

todėl Moldovos kilmės ne daugiau kaip dvejų metų neįsišakniję vegetacinėje ramybės būsenoje esantys belapiai skiepyti sodinti skirti Juglans regia L. augalai ir poskiepiai daugiau nebeturėtų būti laikomi didelės rizikos augalais;

| (9) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2019 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2019 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | siekiant laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal Pasaulio prekybos organizacijos sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (6), tų prekių importas turėtų būti atnaujintas kuo greičiau. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(10)

siekiant laikytis Sąjungos įsipareigojimų pagal Pasaulio prekybos organizacijos sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (6), tų prekių importas turėtų būti atnaujintas kuo greičiau. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (11) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2019 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 317, 2016 11 23, p. 4.

1

(2)  
  2018 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2019, kuriuo nustatomas laikinasis didelės rizikos augalų, augalinių produktų arba kitų objektų, apibrėžtų Reglamento (ES) 2016/2031 42 straipsnyje, sąrašas ir augalų, kuriuos įvežant į Sąjungą nereikalaujama fitosanitarinių sertifikatų, kaip nustatyta to reglamento 73 straipsnyje, sąrašas (OL L 323, 2018 12 19, p. 10).

2

(3)  
  2018 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2018, kuriuo nustatomos konkrečios taisyklės dėl tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant atlikti didelės rizikos augalų, augalinių produktų ar kitų objektų, apibrėžtų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 42 straipsnio 1 dalyje, rizikos vertinimą (OL L 323, 2018 12 19, p. 7).

3

(4)  EFSA PLH Panel (EFSA augalų sveikatos mokslinė grupė), 2021 m. „Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Juglans regia plants from Moldova“. EFSA Journal 2021;19(5):6570, 27 pp. https://doi. org/10.2903/j.efsa.2021.6570.

4

Panel

Juglans regia

Journal

(5)  
  2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/2072, kuriuo nustatomos vienodos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų įgyvendinimo sąlygos, panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 690/2008 ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2019 (OL L 319, 2019 12 10, p. 1).

5

(6)  Sutartis dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (SFP sutartis) (priimta 1994 m. balandžio 15 d., įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d.; UNTS 1867 tomas, p. 493), Pasaulio prekybos organizacija, https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

6

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2019 pakeitimas

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2019 priedo 1 punkto lentelės antroje skiltyje „Aprašymas“
  Juglans L. įrašo tekstas pakeičiamas taip:

„
  Juglans L., išskyrus

| — | Turkijos kilmės iki dvejų metų neįsišaknijusius belapius sodinti skirtus Juglans regia L. augalus, kurių skersmuo ties kamieno (stiebo) pagrindu yra ne didesnis kaip 2 cm, ir |
| --- | --- |

—

Turkijos kilmės iki dvejų metų neįsišaknijusius belapius sodinti skirtus Juglans regia L. augalus, kurių skersmuo ties kamieno (stiebo) pagrindu yra ne didesnis kaip 2 cm, ir

| — | Moldovos kilmės iki dvejų metų neįsišaknijusius vegetacinėje ramybės būsenoje esančius belapius skiepytus sodinti skirtus Juglans regia L. augalus ir poskiepius“. |
| --- | --- |

—

Moldovos kilmės iki dvejų metų neįsišaknijusius vegetacinėje ramybės būsenoje esančius belapius skiepytus sodinti skirtus Juglans regia L. augalus ir poskiepius“.

---

| 2022 10 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 10 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/6

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) 2022/1917

2022 m. rugsėjo 29 d.

dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kai nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, kuriuo panaikinamas Sprendimas ECB/2010/10 (ECB/2022/31)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 132 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 ir 34 straipsnius,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (2), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Europos Centrinis Bankas (ECB) gali taikyti sankcijas atskaitingiesiems agentams pagal Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 1 dalį ir turėtų sukurti sistemą, kuria remiantis būtų galima išsamiau apibrėžti tokių sankcijų taikymo tvarką pagal Reglamento (EB) Nr. 2532/98 6 straipsnio 2 dalį. Todėl tikslinga nustatyti procedūras, pagal kurias tokios sankcijos turėtų būti taikomos; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinis Bankas (ECB) gali taikyti sankcijas atskaitingiesiems agentams pagal Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 1 dalį ir turėtų sukurti sistemą, kuria remiantis būtų galima išsamiau apibrėžti tokių sankcijų taikymo tvarką pagal Reglamento (EB) Nr. 2532/98 6 straipsnio 2 dalį. Todėl tikslinga nustatyti procedūras, pagal kurias tokios sankcijos turėtų būti taikomos;

| (2) | siekiant sumažinti administracinę naštą, tokios procedūros turėtų būti kuo labiau suderintos su galiojančiomis procedūrinėmis taisyklėmis. Todėl šiame reglamente nustatant pažeidimų nagrinėjimo ir vykdymo užtikrinimo procedūras reikėtų atsižvelgti į Europos Centrinio Banko reglamentą (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) (3) ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 ir 4 straipsnius. Reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 straipsnyje numatyta, kad ECB arba valstybės narės, kurios jurisdikcijoje buvo padarytas įtariamas pažeidimas, nacionalinis centrinis bankas (NCB) gali pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą savo iniciatyva arba remdamasis atitinkamo NCB tuo tikslu ECB pateiktu pasiūlymu arba atitinkamai ECB pasiūlymu, pateiktu atitinkamam NCB; |
| --- | --- |

(2)

siekiant sumažinti administracinę naštą, tokios procedūros turėtų būti kuo labiau suderintos su galiojančiomis procedūrinėmis taisyklėmis. Todėl šiame reglamente nustatant pažeidimų nagrinėjimo ir vykdymo užtikrinimo procedūras reikėtų atsižvelgti į Europos Centrinio Banko reglamentą (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) (3) ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 ir 4 straipsnius. Reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 straipsnyje numatyta, kad ECB arba valstybės narės, kurios jurisdikcijoje buvo padarytas įtariamas pažeidimas, nacionalinis centrinis bankas (NCB) gali pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą savo iniciatyva arba remdamasis atitinkamo NCB tuo tikslu ECB pateiktu pasiūlymu arba atitinkamai ECB pasiūlymu, pateiktu atitinkamam NCB;

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) užtikrinama, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūrose būtų laikomasi ne bis in idem principo, ir numatoma, kad remiantis tais pačiais faktais tos pačios įmonės atžvilgiu gali būti pradėta ne daugiau kaip viena pažeidimo nagrinėjimo procedūra. Šiuo tikslu ECB arba kompetentingas NCB neturėtų priimti sprendimo dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo, kol jie neinformuoja vienas kito ir nepasikonsultuoja tarpusavyje. ECB arba kompetentingas NCB taip pat neturėtų priimti sprendimo dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo, kol kompetentingas NCB neinformuoja nacionalinės kompetentingos institucijos (NKI), kuri renka statistinę informaciją ir perduoda tą informaciją kompetentingam NCB pagal vietos bendradarbiavimo susitarimus. Be to, tais atvejais, kai priežiūros informacija naudojama statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, prieš inicijuojant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą arba taikant sankciją, gali prireikti koordinuoti veiksmus su Bendru priežiūros mechanizmu (BPM); |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) užtikrinama, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūrose būtų laikomasi ne bis in idem principo, ir numatoma, kad remiantis tais pačiais faktais tos pačios įmonės atžvilgiu gali būti pradėta ne daugiau kaip viena pažeidimo nagrinėjimo procedūra. Šiuo tikslu ECB arba kompetentingas NCB neturėtų priimti sprendimo dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo, kol jie neinformuoja vienas kito ir nepasikonsultuoja tarpusavyje. ECB arba kompetentingas NCB taip pat neturėtų priimti sprendimo dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo, kol kompetentingas NCB neinformuoja nacionalinės kompetentingos institucijos (NKI), kuri renka statistinę informaciją ir perduoda tą informaciją kompetentingam NCB pagal vietos bendradarbiavimo susitarimus. Be to, tais atvejais, kai priežiūros informacija naudojama statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, prieš inicijuojant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą arba taikant sankciją, gali prireikti koordinuoti veiksmus su Bendru priežiūros mechanizmu (BPM);

| (4) | Reglamente (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) taip pat nustatyta ECB nepriklausomo tyrimų skyriaus arba kompetentingo NCB pasiūlymo pateikimo ECB vykdomajai valdybai tvarka, siekiant nustatyti, ar atitinkamas atskaitingasis agentas padarė pažeidimą, ir nurodyti taikytinos sankcijos dydį, ir numatyta galimybė vykdyti supaprastintą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą sankcijoms už mažareikšmius pažeidimus taikyti; |
| --- | --- |

(4)

Reglamente (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) taip pat nustatyta ECB nepriklausomo tyrimų skyriaus arba kompetentingo NCB pasiūlymo pateikimo ECB vykdomajai valdybai tvarka, siekiant nustatyti, ar atitinkamas atskaitingasis agentas padarė pažeidimą, ir nurodyti taikytinos sankcijos dydį, ir numatyta galimybė vykdyti supaprastintą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą sankcijoms už mažareikšmius pažeidimus taikyti;

| (5) | būtina užtikrinti nuoseklų požiūrį į sankcijų taikymą įvairiose statistikos srityse, aiškiai apibrėžti ECB ir NCB vaidmenis pažeidimo nagrinėjimo procedūrose ir užtikrinti, kad būtų aiškiai apibrėžtos visos procedūrinės nuostatos dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo ir sankcijos taikymo statistikos srityje, siekiant užtikrinti tinkamą procesą ir apsaugoti atitinkamų atskaitingųjų agentų teises; |
| --- | --- |

(5)

būtina užtikrinti nuoseklų požiūrį į sankcijų taikymą įvairiose statistikos srityse, aiškiai apibrėžti ECB ir NCB vaidmenis pažeidimo nagrinėjimo procedūrose ir užtikrinti, kad būtų aiškiai apibrėžtos visos procedūrinės nuostatos dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo ir sankcijos taikymo statistikos srityje, siekiant užtikrinti tinkamą procesą ir apsaugoti atitinkamų atskaitingųjų agentų teises;

| (6) | siekiant užtikrinti, kad atskaitingiesiems agentams būtų taikomos vienodos sąlygos, Europos centrinių bankų sistemoje (ECBS) reikėtų laikytis suderinto požiūrio į elementus, į kuriuos reikia atsižvelgti stebint, kaip laikomasi statistinės atskaitomybės reikalavimų, ir vertinant įtariamus pažeidimus, į pačią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir į sankcijų už atskaitomybės reikalavimų pažeidimus apskaičiavimą ir taikymą. Dėl šios priežasties taip pat svarbu užtikrinti, kad pakartotiniai įtariamų to paties ECB reglamento ar sprendimo atskaitomybės reikalavimų pažeidimų atvejai būtų stebimi ir apie juos būtų pranešama atitinkamai ECB ar kompetentingam NCB; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad atskaitingiesiems agentams būtų taikomos vienodos sąlygos, Europos centrinių bankų sistemoje (ECBS) reikėtų laikytis suderinto požiūrio į elementus, į kuriuos reikia atsižvelgti stebint, kaip laikomasi statistinės atskaitomybės reikalavimų, ir vertinant įtariamus pažeidimus, į pačią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir į sankcijų už atskaitomybės reikalavimų pažeidimus apskaičiavimą ir taikymą. Dėl šios priežasties taip pat svarbu užtikrinti, kad pakartotiniai įtariamų to paties ECB reglamento ar sprendimo atskaitomybės reikalavimų pažeidimų atvejai būtų stebimi ir apie juos būtų pranešama atitinkamai ECB ar kompetentingam NCB;

| (7) | taip pat būtina nustatyti suderintas vietos bendradarbiavimo susitarimų taikymo taisykles, kai kompetentingas NCB perduoda ECB statistinę informaciją, kurią jis surinko iš NKI, o ne tiesiogiai iš atskaitingojo agento. Vietos bendradarbiavimo susitarimai jokiu būdu neturėtų pakeisti ar apriboti atskaitingojo agento pareigos laikytis ECB reglamentuose ar sprendimuose nustatytų jam taikomų statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tokiais atvejais yra visapusiškai taikoma sankcijų skyrimo už statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus teisinė sistema. Tačiau kompetentingas NCB ir atitinkama NKI turėtų pakankamai bendrauti dėl priemonių, kurių reikia imtis pagal šią sistemą, kad būtų užtikrintas ne bis in idem principo laikymasis; |
| --- | --- |

(7)

taip pat būtina nustatyti suderintas vietos bendradarbiavimo susitarimų taikymo taisykles, kai kompetentingas NCB perduoda ECB statistinę informaciją, kurią jis surinko iš NKI, o ne tiesiogiai iš atskaitingojo agento. Vietos bendradarbiavimo susitarimai jokiu būdu neturėtų pakeisti ar apriboti atskaitingojo agento pareigos laikytis ECB reglamentuose ar sprendimuose nustatytų jam taikomų statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tokiais atvejais yra visapusiškai taikoma sankcijų skyrimo už statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus teisinė sistema. Tačiau kompetentingas NCB ir atitinkama NKI turėtų pakankamai bendrauti dėl priemonių, kurių reikia imtis pagal šią sistemą, kad būtų užtikrintas ne bis in idem principo laikymasis;

| (8) | išskyrus Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) būtinųjų standartų pažeidimų atvejus (4), kai taisomųjų veiksmų planai laikomi netinkamais tam, kad įtariami pažeidimai būtų pašalinti laiku, nes atitinkama statistinė informacija turi būti teikiama labai dažnai, ir išskyrus sunkių nusižengimų atvejus, įtariamus pažeidimus gali būti galima ir tikslinga pašalinti bendradarbiaujant su atskaitinguoju agentu. Todėl turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos kompetentingam NCB ar ECB ir atskaitingajam agentui susitarti dėl taisomųjų veiksmų plano. Tame taisomųjų veiksmų plane taip pat galėtų būti nurodytos, inter alia, metodikos, procesai, ištekliai ir darbuotojai, kuriuos atskaitingasis agentas siūlo pasitelkti siekiant ištaisyti kiekvieną įtariamą pažeidimą, peržiūros ir priežiūros procesai, kuriuos atskaitingasis agentas taikys imdamasis taisomųjų priemonių, ir procedūriniai patobulinimai, kuriais siekiama sumažinti tikimybę, kad atskaitingasis agentas pakartotinai padarys pažeidimus; |
| --- | --- |

(8)

išskyrus Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) būtinųjų standartų pažeidimų atvejus (4), kai taisomųjų veiksmų planai laikomi netinkamais tam, kad įtariami pažeidimai būtų pašalinti laiku, nes atitinkama statistinė informacija turi būti teikiama labai dažnai, ir išskyrus sunkių nusižengimų atvejus, įtariamus pažeidimus gali būti galima ir tikslinga pašalinti bendradarbiaujant su atskaitinguoju agentu. Todėl turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos kompetentingam NCB ar ECB ir atskaitingajam agentui susitarti dėl taisomųjų veiksmų plano. Tame taisomųjų veiksmų plane taip pat galėtų būti nurodytos, inter alia, metodikos, procesai, ištekliai ir darbuotojai, kuriuos atskaitingasis agentas siūlo pasitelkti siekiant ištaisyti kiekvieną įtariamą pažeidimą, peržiūros ir priežiūros procesai, kuriuos atskaitingasis agentas taikys imdamasis taisomųjų priemonių, ir procedūriniai patobulinimai, kuriais siekiama sumažinti tikimybę, kad atskaitingasis agentas pakartotinai padarys pažeidimus;

| (9) | kartu pažymėtina, kad, siekiant sumažinti administracinę naštą ir atsižvelgti į praktinius pažeidimo nagrinėjimo procedūros taikymo aspektus, tais atvejais, kai įtariami pažeidimai nėra laikomi suminiais įtariamais pažeidimais, pažeidimo nagrinėjimo procedūros turėtų būti inicijuojamos taip, kaip manoma esant tinkama, atsižvelgiant į aktualias konkretaus atvejo aplinkybes; |
| --- | --- |

(9)

kartu pažymėtina, kad, siekiant sumažinti administracinę naštą ir atsižvelgti į praktinius pažeidimo nagrinėjimo procedūros taikymo aspektus, tais atvejais, kai įtariami pažeidimai nėra laikomi suminiais įtariamais pažeidimais, pažeidimo nagrinėjimo procedūros turėtų būti inicijuojamos taip, kaip manoma esant tinkama, atsižvelgiant į aktualias konkretaus atvejo aplinkybes;

| (10) | kadangi ECBS vadovaujasi proporcingumo principu, tikslinga atsižvelgti į galimas aplinkybes, kurios gali būti laikomos aplinkybėmis, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti, ir tokiomis aplinkybėmis numatyti pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo išimtį. Tokia išimtis turėtų būti taikoma tik tiems atskaitingiesiems agentams, kurie dėjo visas pagrįstas pastangas, kad išvengtų bet kokio atskaitomybės reikalavimų pažeidimo. Be to, aplinkybė, kad atskaitingieji agentai užsako tam tikros veiklos, susijusios su jų atskaitomybės prievolių vykdymu, vykdymo paslaugas arba sunkumai, susiję su jų IT infrastruktūros priežiūra ar modernizavimu, savaime neturėtų būti pripažįstama aplinkybėmis, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti. Sunkaus nusižengimo atveju kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas taip pat neturėtų atsižvelgti į aplinkybes, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti; |
| --- | --- |

(10)

kadangi ECBS vadovaujasi proporcingumo principu, tikslinga atsižvelgti į galimas aplinkybes, kurios gali būti laikomos aplinkybėmis, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti, ir tokiomis aplinkybėmis numatyti pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo išimtį. Tokia išimtis turėtų būti taikoma tik tiems atskaitingiesiems agentams, kurie dėjo visas pagrįstas pastangas, kad išvengtų bet kokio atskaitomybės reikalavimų pažeidimo. Be to, aplinkybė, kad atskaitingieji agentai užsako tam tikros veiklos, susijusios su jų atskaitomybės prievolių vykdymu, vykdymo paslaugas arba sunkumai, susiję su jų IT infrastruktūros priežiūra ar modernizavimu, savaime neturėtų būti pripažįstama aplinkybėmis, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti. Sunkaus nusižengimo atveju kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas taip pat neturėtų atsižvelgti į aplinkybes, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti;

| (11) | išlaidų efektyvumo tikslais ir siekiant sumažinti administracinę naštą, pažeidimo nagrinėjimo procedūra neturėtų būti inicijuojama, jeigu bauda būtų mažesnė už mažiausias galimas šiame reglamente nurodytas baudas. Tačiau, jeigu procedūra vis dėlto inicijuojama, gali būti skiriamos mažesnės baudos, negu nurodyta šiame reglamente; |
| --- | --- |

(11)

išlaidų efektyvumo tikslais ir siekiant sumažinti administracinę naštą, pažeidimo nagrinėjimo procedūra neturėtų būti inicijuojama, jeigu bauda būtų mažesnė už mažiausias galimas šiame reglamente nurodytas baudas. Tačiau, jeigu procedūra vis dėlto inicijuojama, gali būti skiriamos mažesnės baudos, negu nurodyta šiame reglamente;

| (12) | suderintas požiūris turėtų būti taikomas visiems ECB reglamentuose arba sprendimuose nustatytiems statistinės atskaitomybės reikalavimams. Siekiant suteikti pakankamai laiko atskaitingiesiems agentams prisitaikyti prie naujų atskaitomybės reikalavimų, ECB neturėtų naudotis įgaliojimais taikyti sankcijas 12 mėnesių nuo atskaitomybės prievolės atsiradimo pagal taikytiną ECB reglamentą ar sprendimą. Taip pat būtina numatyti, kad atskaitomybės reikalavimų pakeitimai, dėl kurių pakinta atitinkami konceptualieji pagrindai arba kurie padaro poveikio duomenų teikimo naštai, pagal pereinamojo laikotarpio tvarką turėtų būti laikomi esminiais. Sunkaus nusižengimo atvejais pereinamasis laikotarpis neturėtų būti taikomas; |
| --- | --- |

(12)

suderintas požiūris turėtų būti taikomas visiems ECB reglamentuose arba sprendimuose nustatytiems statistinės atskaitomybės reikalavimams. Siekiant suteikti pakankamai laiko atskaitingiesiems agentams prisitaikyti prie naujų atskaitomybės reikalavimų, ECB neturėtų naudotis įgaliojimais taikyti sankcijas 12 mėnesių nuo atskaitomybės prievolės atsiradimo pagal taikytiną ECB reglamentą ar sprendimą. Taip pat būtina numatyti, kad atskaitomybės reikalavimų pakeitimai, dėl kurių pakinta atitinkami konceptualieji pagrindai arba kurie padaro poveikio duomenų teikimo naštai, pagal pereinamojo laikotarpio tvarką turėtų būti laikomi esminiais. Sunkaus nusižengimo atvejais pereinamasis laikotarpis neturėtų būti taikomas;

| (13) | siekiant suderinti statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir užtikrinti skaidrumą, tikslinga priimti reglamentą, kuriuo būtų nustatyta suderinta sistema, pagal kurią atskaitingiesiems agentams gali būti taikomos sankcijos už statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymą. Todėl reikia panaikinti Sprendimą ECB/2010/10 (5). Tačiau, siekiant užtikrinti taikytinų procedūrų tęstinumą ir aiškumą, įtariamiems pažeidimams, padarytiems iki atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos, toliau turėtų būti taikomas Sprendimas ECB/2010/10; |
| --- | --- |

(13)

siekiant suderinti statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir užtikrinti skaidrumą, tikslinga priimti reglamentą, kuriuo būtų nustatyta suderinta sistema, pagal kurią atskaitingiesiems agentams gali būti taikomos sankcijos už statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymą. Todėl reikia panaikinti Sprendimą ECB/2010/10 (5). Tačiau, siekiant užtikrinti taikytinų procedūrų tęstinumą ir aiškumą, įtariamiems pažeidimams, padarytiems iki atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos, toliau turėtų būti taikomas Sprendimas ECB/2010/10;

| (14) | dėl tų pačių priežasčių yra tikslinga numatyti, kad įtariamų pažeidimų, padarytų iki atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos atvejais, įskaitant pakartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus, kai vienas arba daugiau reikalavimų nesilaikymo atvejų pasitaiko iki atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos ir po jos, kompetentingi NCB ir ECB turėtų toliau laikytis Sprendimo ECB/2010/10 reikalavimų; |
| --- | --- |

(14)

dėl tų pačių priežasčių yra tikslinga numatyti, kad įtariamų pažeidimų, padarytų iki atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos atvejais, įskaitant pakartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus, kai vienas arba daugiau reikalavimų nesilaikymo atvejų pasitaiko iki atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos ir po jos, kompetentingi NCB ir ECB turėtų toliau laikytis Sprendimo ECB/2010/10 reikalavimų;

| (15) | tam, kad NCB turėtų pakankamai laiko prisitaikyti prie procedūrinių ir techninių pokyčių, kurie bus įvesti pagal naująją suderintą šiame reglamente nustatytą sistemą, šis reglamentas neturėtų būti taikomas 18 mėnesių nuo jo įsigaliojimo datos. Tačiau tiems atvejams, kai nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), šį reglamentą yra tinkama ir tikslinga pradėti taikyti anksčiau, nes laiku gauti tikslią ir išsamią statistinę informaciją yra labai svarbu tam, kad ECB galėtų vykdyti savo pinigų politikos srities užduotis, o minėtų statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymas gali labai trukdyti vykdyti šias užduotis. Todėl statistinės atskaitomybės reikalavimų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) nesilaikymo atvejais šis reglamentas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus trims mėnesiams nuo jo įsigaliojimo, |
| --- | --- |

(15)

tam, kad NCB turėtų pakankamai laiko prisitaikyti prie procedūrinių ir techninių pokyčių, kurie bus įvesti pagal naująją suderintą šiame reglamente nustatytą sistemą, šis reglamentas neturėtų būti taikomas 18 mėnesių nuo jo įsigaliojimo datos. Tačiau tiems atvejams, kai nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), šį reglamentą yra tinkama ir tikslinga pradėti taikyti anksčiau, nes laiku gauti tikslią ir išsamią statistinę informaciją yra labai svarbu tam, kad ECB galėtų vykdyti savo pinigų politikos srities užduotis, o minėtų statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymas gali labai trukdyti vykdyti šias užduotis. Todėl statistinės atskaitomybės reikalavimų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) nesilaikymo atvejais šis reglamentas turėtų būti pradėtas taikyti praėjus trims mėnesiams nuo jo įsigaliojimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatoma suderinta sistema, pagal kurią atskaitingiesiems agentams gali būti taikomos sankcijos už ECB reglamentuose ir sprendimuose nustatytų statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymą. Visų pirma juo nustatoma, kokia apimtimi stebima, kaip atskaitingieji agentai laikosi tų reikalavimų, ir apibrėžiamos šios procedūros, kurias turi taikyti kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas:

| 1) | stebėsenos ir registravimo procedūra; |
| --- | --- |

1)

stebėsenos ir registravimo procedūra;

| 2) | informavimo procedūra; |
| --- | --- |

2)

informavimo procedūra;

| 3) | pranešimo procedūra; |
| --- | --- |

3)

pranešimo procedūra;

| 4) | taisomųjų veiksmų plano patvirtinimo ir įgyvendinimo procedūra; |
| --- | --- |

4)

taisomųjų veiksmų plano patvirtinimo ir įgyvendinimo procedūra;

| 5) | pažeidimo nagrinėjimo procedūra. |
| --- | --- |

5)

pažeidimo nagrinėjimo procedūra.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

| 1) | kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas – kompetentingas NCB arba, tiesioginės atskaitomybės atveju, ECB; |
| --- | --- |

1)

kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas – kompetentingas NCB arba, tiesioginės atskaitomybės atveju, ECB;

| 2) | kompetentingas NCB – euro zonos valstybės narės, kurios jurisdikcijoje buvo padarytas įtariamas pažeidimas, NCB; |
| --- | --- |

2)

kompetentingas NCB – euro zonos valstybės narės, kurios jurisdikcijoje buvo padarytas įtariamas pažeidimas, NCB;

| 3) | suminis įtariamas pažeidimas – įtariamų pažeidimų, išvardytų bet kuriame iš šio reglamento 8 straipsnio 2 dalies a–e punktų ir susijusių su vienu ar daugiau statistinės atskaitomybės reikalavimų pagal tą patį ECB reglamentą ar sprendimą, seka; |
| --- | --- |

3)

suminis įtariamas pažeidimas – įtariamų pažeidimų, išvardytų bet kuriame iš šio reglamento 8 straipsnio 2 dalies a–e punktų ir susijusių su vienu ar daugiau statistinės atskaitomybės reikalavimų pagal tą patį ECB reglamentą ar sprendimą, seka;

| 4) | tiesioginė atskaitomybė – atskaitingojo agento statistinės informacijos teikimas tiesiogiai ECB pagal kompetentingo NCB sprendimą, priimtą vadovaujantis ECB reglamentu arba sprendimu; |
| --- | --- |

4)

tiesioginė atskaitomybė – atskaitingojo agento statistinės informacijos teikimas tiesiogiai ECB pagal kompetentingo NCB sprendimą, priimtą vadovaujantis ECB reglamentu arba sprendimu;

| 5) | atskaitingojo agento negalėjimas kontroliuoti – nenuspėjamas išorės įvykis, kurio atskaitingasis agentas pagrįstai negali kontroliuoti ir kurio pasekmės būtų neišvengiamos, nepaisant visų pagrįstų pastangų jų išvengti; |
| --- | --- |

5)

atskaitingojo agento negalėjimas kontroliuoti – nenuspėjamas išorės įvykis, kurio atskaitingasis agentas pagrįstai negali kontroliuoti ir kurio pasekmės būtų neišvengiamos, nepaisant visų pagrįstų pastangų jų išvengti;

| 6) | atskaitingieji agentai – atskaitingieji agentai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

6)

atskaitingieji agentai – atskaitingieji agentai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 2 punkte;

| 7) | pažeidimas – pažeidimas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2532/98 1 straipsnio 4 punkte; |
| --- | --- |

7)

pažeidimas – pažeidimas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2532/98 1 straipsnio 4 punkte;

| 8) | sankcijos – sankcijos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2532/98 1 straipsnio 7 punkte; |
| --- | --- |

8)

sankcijos – sankcijos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2532/98 1 straipsnio 7 punkte;

| 9) | statistinės atskaitomybės reikalavimai – ECB statistinės atskaitomybės reikalavimai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

9)

statistinės atskaitomybės reikalavimai – ECB statistinės atskaitomybės reikalavimai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 1 punkte;

| 10) | įtariamas pažeidimas – atskaitingojo agento ECB reglamente ar sprendime nustatytų statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymas:






  a) | kurį nustatė kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas ir |
| --- | --- | --- |

10)

įtariamas pažeidimas – atskaitingojo agento ECB reglamente ar sprendime nustatytų statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymas:

a)

kurį nustatė kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas ir

| b) | kuris dar nėra pripažintas pažeidimu pagal Reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 straipsnio 4 dalį ECB vykdomosios valdybos priimtu motyvuotu sprendimu. |
| --- | --- |

b)

kuris dar nėra pripažintas pažeidimu pagal Reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 straipsnio 4 dalį ECB vykdomosios valdybos priimtu motyvuotu sprendimu.

3 straipsnis

Stebėsena ir registravimas

1.   Kompetentingi NCB nuolat stebi, kaip atskaitingieji agentai laikosi statistinės atskaitomybės reikalavimų, ir registruoja įtariamus tų reikalavimų pažeidimus specialioje sistemoje. Kiekvienas kompetentingas NCB prižiūri tokią sistemą šio reglamento tikslais.

2.   Tiesioginės atskaitomybės atveju ECB nuolat stebi, kaip atskaitingieji agentai laikosi statistinės atskaitomybės reikalavimų, kartu su ECB prašymu bendradarbiaujančiu kompetentingu NCB, ir registruoja įtariamus tų reikalavimų pažeidimus specialioje sistemoje. ECB prižiūri tą sistemą šio reglamento tikslais.

3.   Jeigu atskaitingasis agentas teigia, kad įtariamas pažeidimas įvyko dėl aplinkybių, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas, įrašydamas informaciją apie įtariamą pažeidimą, šį teiginį užregistruoja.

4.   Jeigu kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas nustato, kad tas pats atskaitingasis agentas padarė daugiau nei vieną įtariamą statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimą, jis registruoja kiekvieną įtariamą pažeidimą atskirai.

4 straipsnis

Vietos bendradarbiavimo susitarimai

1.   Kai kompetentingas NCB teikia ECB statistinę informaciją, kurią surinko per nacionalinę kompetentingą instituciją (NKI) pagal vietos bendradarbiavimo susitarimus, tas kompetentingas NCB užtikrina, kad per atitinkamą NKI surinkta ir perduota informacija leistų veiksmingai stebėti, kaip laikomasi statistinės atskaitomybės reikalavimų.

2.   Kai atskaitingasis agentas teikia statistinę informaciją kompetentingam NCB per NKI pagal vietos bendradarbiavimo susitarimus, prieš inicijuodamas pažeidimo nagrinėjimo procedūrą kompetentingas NCB kreipiasi į atitinkamą NKI, kad gautų informacijos, ar įtariamas pažeidimas įvyko dėl atskaitingojo agento veiksmų ar neveikimo, ir užtikrintų, kad tuo pačiu metu to paties atskaitingojo agento atžvilgiu būtų pradėta ne daugiau kaip viena pažeidimo nagrinėjimo procedūra, grindžiama tais pačiais faktais.

3.   Kai atskaitingasis agentas teikia statistinę informaciją kompetentingam NCB per NKI pagal vietos bendradarbiavimo susitarimus, kompetentingas NCB informuoja atitinkamą NKI, jeigu atskaitingasis agentas pateikė, o kompetentingas NCB patvirtino 7 straipsnyje nurodytą taisomųjų veiksmų planą, ar tas planas buvo ar nebuvo sėkmingai įgyvendintas, taip pat jeigu ECB vykdomoji valdyba atskaitingajam agentui pritaikė sankciją pagal Reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnį.

5 straipsnis

Informavimas

1.   Kompetentingi NCB nedelsdami informuoja ECB apie kiekvieną iš šių įtariamų pažeidimų:

| a) | bet kokį atskaitingojo agento padarytą įtariamą dienos atskaitomybės reikalavimų pažeidimą; |
| --- | --- |

a)

bet kokį atskaitingojo agento padarytą įtariamą dienos atskaitomybės reikalavimų pažeidimą;

| b) | tris ar daugiau atskaitingojo agento padarytų įtariamų mėnesinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimų per šešis mėnesius iš eilės; |
| --- | --- |

b)

tris ar daugiau atskaitingojo agento padarytų įtariamų mėnesinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimų per šešis mėnesius iš eilės;

| c) | tris ar daugiau atskaitingojo agento padarytų įtariamų ketvirtinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimų per keturis ketvirčius iš eilės; |
| --- | --- |

c)

tris ar daugiau atskaitingojo agento padarytų įtariamų ketvirtinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimų per keturis ketvirčius iš eilės;

| d) | du ar daugiau atskaitingojo agento iš eilės padarytų įtariamų pusmečio atskaitomybės reikalavimų pažeidimų; |
| --- | --- |

d)

du ar daugiau atskaitingojo agento iš eilės padarytų įtariamų pusmečio atskaitomybės reikalavimų pažeidimų;

| e) | bet kokį atskaitingojo agento padarytą įtariamą metinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimą. |
| --- | --- |

e)

bet kokį atskaitingojo agento padarytą įtariamą metinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimą.

Informavimo apie įtariamus pažeidimus tikslais kompetentingi NCB registruoja tuos įtariamus pažeidimus toje pačioje specialioje sistemoje, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalyje.

2.   Kompetentingi NCB informuoja ECB apie kiekvieną iš šių sunkių nusižengimų atvejų, kai tik jis nustatomas:

| a) | bet kokį sistemingą ar tyčinį statistinės informacijos nepateikimą kompetentingam NCB iki nustatyto termino; |
| --- | --- |

a)

bet kokį sistemingą ar tyčinį statistinės informacijos nepateikimą kompetentingam NCB iki nustatyto termino;

| b) | bet kokį sistemingą ar tyčinį teisingos ar išsamios statistinės informacijos nepateikimą; |
| --- | --- |

b)

bet kokį sistemingą ar tyčinį teisingos ar išsamios statistinės informacijos nepateikimą;

| c) | bet kokį sistemingą ar tyčinį reikalavimų dėl nustatytos statistinės atskaitomybės formos nesilaikymą; |
| --- | --- |

c)

bet kokį sistemingą ar tyčinį reikalavimų dėl nustatytos statistinės atskaitomybės formos nesilaikymą;

| d) | bet kokį atvejį, kai su kompetentingu NCB nebuvo veiksmingai bendradarbiaujama arba nebuvo laikomasi pakankamo kruopštumo. |
| --- | --- |

d)

bet kokį atvejį, kai su kompetentingu NCB nebuvo veiksmingai bendradarbiaujama arba nebuvo laikomasi pakankamo kruopštumo.

Siekdamas nustatyti, ar buvo padarytas sunkus nusižengimas, kompetentingas NCB gali prašyti atskaitingojo agento pateikti papildomos informacijos.

Informavimo apie sunkius nusižengimus pagal šią dalį tikslais kompetentingi NCB registruoja tuos sunkius nusižengimus toje pačioje specialioje sistemoje, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalyje.

3.   ECB nedelsdamas informuoja kompetentingą NCB apie visus 1 ir 2 dalyse nurodytus įtariamus pažeidimus arba sunkius nusižengimus, kuriuos jis nustatė tiesioginės atskaitomybės atvejais, ir registruoja tuos įtariamus pažeidimus arba sunkius nusižengimus toje pačioje specialioje sistemoje, kaip nurodyta 3 straipsnio 2 dalyje.

6 straipsnis

Pranešimas

1.   Prieš pradėdamas pažeidimo nagrinėjimo procedūrą pagal 8 straipsnį, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas perspėja atitinkamą atskaitingąjį agentą raštu pranešdamas bent apie:

| a) | įtariamų pažeidimų pobūdį; |
| --- | --- |

a)

įtariamų pažeidimų pobūdį;

| b) | tai, kad gali būti inicijuota pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ir tai, kad tokiu atveju atskaitingajam agentui gali būti taikoma sankcija; |
| --- | --- |

b)

tai, kad gali būti inicijuota pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ir tai, kad tokiu atveju atskaitingajam agentui gali būti taikoma sankcija;

| c) | tai, kad atskaitingasis agentas turi galimybę nurodyti priežastis, be kita ko, kad įtariamus pažeidimus lėmė aplinkybės, kurių atskaitingasis agentas negalėjo kontroliuoti; |
| --- | --- |

c)

tai, kad atskaitingasis agentas turi galimybę nurodyti priežastis, be kita ko, kad įtariamus pažeidimus lėmė aplinkybės, kurių atskaitingasis agentas negalėjo kontroliuoti;

| d) | tai, kad įtariami pažeidimai turi būti ištaisyti, jei dar nėra ištaisyti, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi statistinės atskaitomybės reikalavimų, ir |
| --- | --- |

d)

tai, kad įtariami pažeidimai turi būti ištaisyti, jei dar nėra ištaisyti, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi statistinės atskaitomybės reikalavimų, ir

| e) | jei aktualu, tai, kad kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas gali patvirtinti taisomųjų veiksmų planą, jei toks planas yra pateiktas, kurį atskaitingasis agentas turės įgyvendinti. |
| --- | --- |

e)

jei aktualu, tai, kad kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas gali patvirtinti taisomųjų veiksmų planą, jei toks planas yra pateiktas, kurį atskaitingasis agentas turės įgyvendinti.

2.   Kai kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas nustato sunkaus nusižengimo atvejį pagal 5 straipsnio 2 dalį, jis raštu kreipiasi į atitinkamą atskaitingąjį agentą ir praneša jam bent apie:

| a) | sunkaus nusižengimo pobūdį; |
| --- | --- |

a)

sunkaus nusižengimo pobūdį;

| b) | tai, kad bus inicijuota pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ir tai, kad tokiu atveju atskaitingajam agentui gali būti taikoma sankcija; |
| --- | --- |

b)

tai, kad bus inicijuota pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ir tai, kad tokiu atveju atskaitingajam agentui gali būti taikoma sankcija;

| c) | tai, kad atskaitingasis agentas turi galimybę nurodyti priežastis, ir |
| --- | --- |

c)

tai, kad atskaitingasis agentas turi galimybę nurodyti priežastis, ir

| d) | tai, kad atskaitingasis agentas turi nedelsdamas pašalinti sunkų nusižengimą, kad būtų užtikrintas statistinės atskaitomybės reikalavimo laikymasis ir, jei aktualu, – veiksmingas bendradarbiavimas su kompetentingu Eurosistemos centriniu banku. |
| --- | --- |

d)

tai, kad atskaitingasis agentas turi nedelsdamas pašalinti sunkų nusižengimą, kad būtų užtikrintas statistinės atskaitomybės reikalavimo laikymasis ir, jei aktualu, – veiksmingas bendradarbiavimas su kompetentingu Eurosistemos centriniu banku.

3.   Kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas kaip įmanoma greičiau po įtariamo pažeidimo padarymo arba po to, kai tas Eurosistemos centrinis bankas pirmą kartą sužinojo apie sunkų nusižengimą, pateikia atskaitingajam agentui 1 ir 2 dalyse nurodytą rašytinį pranešimą. Jeigu įtariama, kad padarytas dienos atskaitomybės reikalavimų pažeidimas, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas tokį pranešimą, jeigu tai įmanoma, pateikia, kol nesusikaupė suminis įtariamas pažeidimas.

7 straipsnis

Taisomųjų veiksmų planas

1.   Kai pagal 6 straipsnio 1 dalį pateikiamas perspėjimas dėl įtariamo pažeidimo ir kai pasiekiama 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta suminio įtariamo pažeidimo riba, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas praneša atitinkamam atskaitingajam agentui, kad šis gali pateikti taisomųjų veiksmų planą.

2.   Kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas gali patvirtinti pagal šį straipsnį atskaitingojo agento pateiktą taisomųjų veiksmų planą per 60 kalendorinių dienų nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo.

3.   Šis straipsnis netaikomas šiais atvejais:

| a) | 5 straipsnio 2 dalyje nurodyto sunkaus nusižengimo atveju arba |
| --- | --- |

a)

5 straipsnio 2 dalyje nurodyto sunkaus nusižengimo atveju arba

| b) | statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), pažeidimo atveju. |
| --- | --- |

b)

statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), pažeidimo atveju.

4.   Taisomųjų veiksmų planą rengia atskaitingasis agentas ir jame bent:

| a) | nurodo įtariamo pažeidimo priežastis; |
| --- | --- |

a)

nurodo įtariamo pažeidimo priežastis;

| b) | išdėsto taisomąsias priemones, kurių turi imtis atskaitingasis agentas, įskaitant tai, kad jis turi nedelsiant pateikti teisingą arba trūkstamą statistinę informaciją; |
| --- | --- |

b)

išdėsto taisomąsias priemones, kurių turi imtis atskaitingasis agentas, įskaitant tai, kad jis turi nedelsiant pateikti teisingą arba trūkstamą statistinę informaciją;

| c) | įtraukia b punkte nurodytų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštį ir |
| --- | --- |

c)

įtraukia b punkte nurodytų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštį ir

| d) | nurodo atsakingo (-ų) kontaktinio (-ių) asmens (-ų) duomenis. |
| --- | --- |

d)

nurodo atsakingo (-ų) kontaktinio (-ių) asmens (-ų) duomenis.

5.   Kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas įvertina pagal 4 dalį pateiktą taisomųjų veiksmų planą nedelsdamas, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 12 kalendorinių dienų nuo plano pateikimo ir, jei tai taikytina, deramai atsižvelgdamas į visas ECB pastabas, pateiktas pagal 7 dalį:

| a) | patvirtina planą ir nustato ne ilgesnį kaip 60 kalendorinių dienų nuo plano patvirtinimo dienos galutinį to plano įgyvendinimo terminą arba |
| --- | --- |

a)

patvirtina planą ir nustato ne ilgesnį kaip 60 kalendorinių dienų nuo plano patvirtinimo dienos galutinį to plano įgyvendinimo terminą arba

| b) | jei plano nepakanka įtariamam pažeidimui ištaisyti, prašo atskaitingojo agento per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo dienos parengti ir pateikti patikslintą taisomųjų veiksmų planą. |
| --- | --- |

b)

jei plano nepakanka įtariamam pažeidimui ištaisyti, prašo atskaitingojo agento per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo dienos parengti ir pateikti patikslintą taisomųjų veiksmų planą.

6.   Jei patikslintas taisomųjų veiksmų planas pateikiamas iki 5 dalies b punkte nustatyto termino, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas jį įvertina nedelsdamas, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 8 kalendorines dienas nuo plano pateikimo ir, jei tai taikytina, deramai atsižvelgdamas į visas ECB pastabas, pateiktas pagal 7 dalį:

| a) | patvirtina patikslintą taisomųjų veiksmų planą ir nustato ne ilgesnį kaip 42 kalendorinių dienų nuo plano patvirtinimo dienos galutinį bendro to plano įgyvendinimo terminą arba |
| --- | --- |

a)

patvirtina patikslintą taisomųjų veiksmų planą ir nustato ne ilgesnį kaip 42 kalendorinių dienų nuo plano patvirtinimo dienos galutinį bendro to plano įgyvendinimo terminą arba

| b) | jei to taisomųjų veiksmų plano nepakanka įtariamam pažeidimui ištaisyti, jį atmeta ir pagal 8 straipsnį pradeda pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. |
| --- | --- |

b)

jei to taisomųjų veiksmų plano nepakanka įtariamam pažeidimui ištaisyti, jį atmeta ir pagal 8 straipsnį pradeda pažeidimo nagrinėjimo procedūrą.

7.   Kompetentingas NCB nedelsdamas pateikia bet kurį pagal šį straipsnį gautą taisomųjų veiksmų planą arba patikslintą taisomųjų veiksmų planą ECB. Jeigu ECB nuomone plano nepakanka įtariamam pažeidimui ištaisyti:

| a) | 5 dalyje nurodyto taisomųjų veiksmų plano atveju kompetentingas NCB prašo atskaitingojo agento per 10 kalendorinių dienų nuo tokio prašymo dienos parengti ir pateikti patikslintą taisomųjų veiksmų planą; ir |
| --- | --- |

a)

5 dalyje nurodyto taisomųjų veiksmų plano atveju kompetentingas NCB prašo atskaitingojo agento per 10 kalendorinių dienų nuo tokio prašymo dienos parengti ir pateikti patikslintą taisomųjų veiksmų planą; ir

| b) | 6 dalyje nurodyto patikslinto taisomųjų veiksmų plano atveju kompetentingas NCB jį atmeta ir pagal 8 straipsnį pradeda pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. |
| --- | --- |

b)

6 dalyje nurodyto patikslinto taisomųjų veiksmų plano atveju kompetentingas NCB jį atmeta ir pagal 8 straipsnį pradeda pažeidimo nagrinėjimo procedūrą.

8.   Jeigu kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas patvirtina taisomųjų veiksmų planą pagal 5 arba 6 dalis, jis stebi to plano įgyvendinimą ir tikrina, ar jame numatytos taisomosios priemonės buvo pritaikytos veiksmingai ir nedelsiant.

9.   Kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas gali pratęsti pagal 5 arba 6 dalis patvirtinto taisomųjų veiksmų plano įgyvendinimo terminą vieną kartą, išimtinėmis aplinkybėmis ir su sąlyga, kad atskaitingasis agentas įrodo, kad taisomųjų veiksmų planas įgyvendinamas veiksmingai. Terminas pratęsiamas tik tiek, kiek kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas laiko būtina, kad atskaitingasis agentas įgyvendintų taisomųjų veiksmų planą, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip 30 kalendorinių dienų nuo atitinkamai 5 arba 6 dalyje nurodyto galutinio termino pabaigos.

10.   Kompetentingi NCB ir ECB praneša vieni kitiems apie visus su atskaitinguoju agentu suderintus taisomųjų veiksmų planus, kai tik jie patvirtinami, ir nuolat informuoja vieni kitus apie kiekvieno plano įgyvendinimą.

11.   Kai taisomųjų veiksmų planas patvirtinamas ir įgyvendinamas pagal šį straipsnį, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas pažeidimo nagrinėjimo procedūros pagal 8 straipsnį dėl to paties įtariamo pažeidimo, kurį padarė tas pats atskaitingasis agentas, nepradeda iki atitinkamai 5 arba 6 dalyje nurodyto termino arba pagal 9 dalį pratęsto galutinio termino pabaigos.

12.   Jei atskaitingasis agentas nesilaiko 5 arba 6 dalyje nurodyto termino arba bet kurio pagal 9 dalį pratęsto termino arba jei įtariamas pažeidimas neištaisomas iki 5 arba 6 dalyje nustatyto ar atitinkamai pagal 9 dalį pratęsto galutinio termino, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas pagal 8 straipsnį inicijuoja pažeidimo nagrinėjimo procedūrą.

13.   Neatsižvelgiant į šio straipsnio 1–12 dalis, kompetentingi Eurosistemos centriniai bankai toliau stebi vieną arba kelis įtariamus pažeidimus, dėl kurių parengtas taisomųjų veiksmų planas, stebi, kaip atskaitingieji agentai laikosi statistinės atskaitomybės reikalavimų, ir toliau registruoja visus įtariamus pažeidimus bei praneša apie juos pagal 3 ir 5 straipsnius.

8 straipsnis

Pažeidimo nagrinėjimo procedūra

1.   Kompetentingi NCB arba ECB prieš atskaitingąjį agentą inicijuoja pažeidimo nagrinėjimo procedūrą kiekvienu iš šių atvejų:

| a) | dėl sunkaus nusižengimo, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

dėl sunkaus nusižengimo, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje;

| b) | dėl suminio įtariamo statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), pažeidimo, kaip nurodyta 2 dalyje; |
| --- | --- |

b)

dėl suminio įtariamo statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), pažeidimo, kaip nurodyta 2 dalyje;

| c) | dėl suminio įtariamo pažeidimo, kaip nurodyta 2 dalyje, kai taisomųjų veiksmų planas nebuvo pateiktas pagal 7 straipsnį arba kai atskaitingojo agento pateikto taisomųjų veiksmų plano kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas nepatvirtino pagal 7 straipsnio 5 dalį arba 7 straipsnio 6 dalį; |
| --- | --- |

c)

dėl suminio įtariamo pažeidimo, kaip nurodyta 2 dalyje, kai taisomųjų veiksmų planas nebuvo pateiktas pagal 7 straipsnį arba kai atskaitingojo agento pateikto taisomųjų veiksmų plano kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas nepatvirtino pagal 7 straipsnio 5 dalį arba 7 straipsnio 6 dalį;

| d) | dėl suminio įtariamo pažeidimo, kaip nurodyta 2 dalyje, jeigu atitinkamai 7 straipsnio 5 dalyje arba 7 straipsnio 6 dalyje nurodyto taisomųjų veiksmų plano arba patikslinto taisomųjų veiksmų plano įgyvendinimo galutinis terminas arba 7 straipsnio 9 dalyje nurodytas pratęstas terminas pasibaigia, reikalavimų nesilaikymo neištaisius. |
| --- | --- |

d)

dėl suminio įtariamo pažeidimo, kaip nurodyta 2 dalyje, jeigu atitinkamai 7 straipsnio 5 dalyje arba 7 straipsnio 6 dalyje nurodyto taisomųjų veiksmų plano arba patikslinto taisomųjų veiksmų plano įgyvendinimo galutinis terminas arba 7 straipsnio 9 dalyje nurodytas pratęstas terminas pasibaigia, reikalavimų nesilaikymo neištaisius.

2.   Pagal 1 dalies b, c ir d punktus suminiu įtariamu pažeidimu laikomas kiekvienas iš šių atvejų:

| a) | bent trys atskaitingojo agento padaryti įtariami dienos atskaitomybės reikalavimų pažeidimai per tą patį mėnesį arba bent penki įtariami pažeidimai per tris kalendorinius mėnesius iš eilės; |
| --- | --- |

a)

bent trys atskaitingojo agento padaryti įtariami dienos atskaitomybės reikalavimų pažeidimai per tą patį mėnesį arba bent penki įtariami pažeidimai per tris kalendorinius mėnesius iš eilės;

| b) | bent trys atskaitingojo agento padaryti įtariami mėnesinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimai per šešis mėnesius iš eilės; |
| --- | --- |

b)

bent trys atskaitingojo agento padaryti įtariami mėnesinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimai per šešis mėnesius iš eilės;

| c) | bent trys atskaitingojo agento padaryti įtariami ketvirtinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimai per keturis ketvirčius iš eilės; |
| --- | --- |

c)

bent trys atskaitingojo agento padaryti įtariami ketvirtinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimai per keturis ketvirčius iš eilės;

| d) | bet kurie du atskaitingojo agento iš eilės padaryti įtariami pusmečio atskaitomybės reikalavimų pažeidimai; |
| --- | --- |

d)

bet kurie du atskaitingojo agento iš eilės padaryti įtariami pusmečio atskaitomybės reikalavimų pažeidimai;

| e) | bet kurie du atskaitingojo agento iš eilės padaryti metinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimai. |
| --- | --- |

e)

bet kurie du atskaitingojo agento iš eilės padaryti metinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimai.

3.   Kompetentingi NCB arba ECB gali inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš atskaitingąjį agentą ir kitais, 1 dalyje nepaminėtų įtariamų pažeidimų atvejais. Tokiais atvejais kompetentingas NCB arba ECB, spręsdami, ar inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, atsižvelgia į konkretaus atvejo aplinkybes, įskaitant, jei tai aktualu, šias aplinkybes:

| a) | ar atskaitingasis agentas elgėsi geranoriškai aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimą; |
| --- | --- |

a)

ar atskaitingasis agentas elgėsi geranoriškai aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimą;

| b) | ar atskaitingasis agentas elgėsi stropiai ir bendradarbiavo aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimą; |
| --- | --- |

b)

ar atskaitingasis agentas elgėsi stropiai ir bendradarbiavo aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimą;

| c) | ar atskaitingasis agentas sąmoningai sukčiavo aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimą; |
| --- | --- |

c)

ar atskaitingasis agentas sąmoningai sukčiavo aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimą;

| d) | įtariamo pažeidimo padarinių sunkumą; |
| --- | --- |

d)

įtariamo pažeidimo padarinių sunkumą;

| e) | ar įtariamas pažeidimas pasikartojo, jo dažnumą arba trukmę; |
| --- | --- |

e)

ar įtariamas pažeidimas pasikartojo, jo dažnumą arba trukmę;

| f) | dėl įtariamo pažeidimo atskaitingojo agento gautą naudą; |
| --- | --- |

f)

dėl įtariamo pažeidimo atskaitingojo agento gautą naudą;

| g) | atskaitingojo agento ekonominį dydį; |
| --- | --- |

g)

atskaitingojo agento ekonominį dydį;

| h) | ar atskaitingajam agentui anksčiau buvo skirta sankcijų už statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymą. |
| --- | --- |

h)

ar atskaitingajam agentui anksčiau buvo skirta sankcijų už statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymą.

4.   Taikydami šio straipsnio 1 ir 3 dalis, kompetentingi NCB arba ECB inicijuoja pažeidimo nagrinėjimo procedūrą pagal:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) 2 straipsnį ir |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) 2 straipsnį ir

| b) | Reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 ir 4 straipsnius. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (EB) Nr. 2532/98 3 ir 4 straipsnius.

5.   Kompetentingi NCB arba ECB gali inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, net jei kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas neužregistravo įtariamo pažeidimo arba apie jį nepranešė pagal 3 ir 5 straipsnius.

6.   Išskyrus sunkaus nusižengimo atvejus, kompetentingas NCB arba ECB neinicijuoja pažeidimo nagrinėjimo procedūros, jei mano, kad įtariamas pažeidimas buvo padarytas dėl aplinkybių, kurių atskaitingasis agentas negalėjo kontroliuoti. Nustatydami, ar įtariamas pažeidimas padarytas dėl aplinkybių, kurių atskaitingasis agentas negalėjo kontroliuoti, kompetentingi NCB ir ECB visų pirma atsižvelgia į tai, ar aplinkybės:

| a) | buvo pakankamai neįprastos; |
| --- | --- |

a)

buvo pakankamai neįprastos;

| b) | buvo išskirtinės; |
| --- | --- |

b)

buvo išskirtinės;

| c) | buvo nenumatytos; |
| --- | --- |

c)

buvo nenumatytos;

| d) | gali būti laikomos susiklosčiusiomis dėl kokių nors atskaitingojo agento veiksmų ar neveikimo. |
| --- | --- |

d)

gali būti laikomos susiklosčiusiomis dėl kokių nors atskaitingojo agento veiksmų ar neveikimo.

Techniniai sunkumai ar sunkumai, susiję su IT infrastruktūros, įskaitant užsakomuosius IT infrastruktūros objektus, priežiūra ir atnaujinimu, nelaikomi aplinkybėmis, kurių atskaitingasis agentas negali kontroliuoti.

7.   Kompetentingas NCB arba ECB pažeidimo nagrinėjimo procedūros neinicijuoja, jeigu:

| a) | bauda, kurią būtų galima skirti už įtariamą pažeidimą, greičiausiai neviršytų 10 000 EUR, o įtariamas pažeidimas yra susijęs su tuo, kad ECB arba kompetentingam NCB kuri nors statistinė informacija nepateikta iki taikytino termino; arba |
| --- | --- |

a)

bauda, kurią būtų galima skirti už įtariamą pažeidimą, greičiausiai neviršytų 10 000 EUR, o įtariamas pažeidimas yra susijęs su tuo, kad ECB arba kompetentingam NCB kuri nors statistinė informacija nepateikta iki taikytino termino; arba

| b) | bauda, kurią būtų galima skirti už įtariamą pažeidimą, greičiausiai neviršytų 20 000 EUR, o įtariamas pažeidimas yra susijęs su tuo, kad statistinė informacija yra neteisinga, neišsami arba jos forma neatitinka taikytino reikalavimo. |
| --- | --- |

b)

bauda, kurią būtų galima skirti už įtariamą pažeidimą, greičiausiai neviršytų 20 000 EUR, o įtariamas pažeidimas yra susijęs su tuo, kad statistinė informacija yra neteisinga, neišsami arba jos forma neatitinka taikytino reikalavimo.

Pažeidimo nagrinėjimo procedūros inicijavimo atveju gali būti skirta mažesnio dydžio bauda už nurodytąją šios dalies a punkte.

8.   Kompetentingas NCB arba ECB pažeidimo nagrinėjimo procedūros prieš atskaitingąjį agentą neinicijuoja, jei remiantis tais pačiais faktais prieš tą patį atskaitingąjį agentą inicijuota kita pažeidimo nagrinėjimo procedūra arba tam pačiam atskaitingajam agentui buvo pritaikyta sankcija.

9.   Kompetentingas NCB arba ECB saugo elektroninius įrašus apie kiekvieną pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, kurią jis inicijavo pagal šį reglamentą.

9 straipsnis

Sankcijų metodika

ECB priima sprendimą dėl pasiūlyto sankcijų dydžio apskaičiavimo metodikos.

10 straipsnis

Peržiūra

Valdančioji taryba peržiūri bendrą šio reglamento taikymą ir įgyvendinimą ne vėliau kaip per penkerius metus nuo jo įsigaliojimo dienos, o vėliau – kas trejus metus, ir įvertina, ar jį reikėtų iš dalies keisti.

11 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   8 straipsnis netaikomas 12 mėnesių nuo pirmojo duomenų teikimo pagal taikytiną ECB reglamentą ar sprendimą, jeigu tenkinama bet kuri iš šių sąlygų:

| a) | statistinė informacija pagal ECB reglamentą arba sprendimą teikiama pirmą kartą; |
| --- | --- |

a)

statistinė informacija pagal ECB reglamentą arba sprendimą teikiama pirmą kartą;

| b) | statistinės atskaitomybės reikalavimai buvo iš esmės pakeisti ECB reglamentu arba sprendimu taip, kad pakito atitinkami konceptualieji pagrindai arba buvo padaryta poveikio atskaitomybės naštai, ir atitinkama statistinė informacija po tokio pakeitimo teikiama pirmą kartą; |
| --- | --- |

b)

statistinės atskaitomybės reikalavimai buvo iš esmės pakeisti ECB reglamentu arba sprendimu taip, kad pakito atitinkami konceptualieji pagrindai arba buvo padaryta poveikio atskaitomybės naštai, ir atitinkama statistinė informacija po tokio pakeitimo teikiama pirmą kartą;

| c) | statistinę informaciją teikia nauji atskaitingieji agentai arba naujų įmonių atskaitingieji agentai, kuriems anksčiau statistinės atskaitomybės reikalavimai pagal tą pačią reglamentavimo sistemą nebuvo taikomi. |
| --- | --- |

c)

statistinę informaciją teikia nauji atskaitingieji agentai arba naujų įmonių atskaitingieji agentai, kuriems anksčiau statistinės atskaitomybės reikalavimai pagal tą pačią reglamentavimo sistemą nebuvo taikomi.

2.   1 dalis netaikoma 5 straipsnyje nurodytais sunkių nusižengimų atvejais.

3.   Jei kuris nors įtariamas pažeidimas padaromas iki 14 straipsnyje nurodytos atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos, įskaitant pakartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus, nurodytus Sprendimo ECB/2010/10 3 straipsnio 2 dalies b punkte, kai vienas arba keli reikalavimų nesilaikymo atvejai pasitaiko iki atitinkamos šio reglamento taikymo pradžios datos ir po jos, kompetentingas NCB arba ECB laikosi minėto sprendimo reikalavimų.

12 straipsnis

Speciali taikymo tvarka pinigų rinkos statistinės atskaitomybės pažeidimų atveju

Įtariamų Reglamento (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) pažeidimų atvejais kompetentingi NCB ir ECB šiame reglamente nustatytų reikalavimų pradeda laikytis nuo 2023 m. sausio 31 d.

13 straipsnis

Panaikinimas

Šiuo reglamentu Sprendimas ECB/2010/10 panaikinamas nuo 2023 m. sausio 31 d. Tačiau šis sprendimas toliau taikomas įtariamiems pažeidimams, kurie buvo padaryti iki 14 straipsnyje nurodytos atitinkamos Reglamento taikymo pradžios datos.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2024 m. balandžio 30 d., išskyrus 12 straipsnį, kuris taikomas nuo 2023 m. sausio 31 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. rugsėjo 29 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 4.

1

(2)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

2

(3)  
  1999 m. rugsėjo 23 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 2157/1999 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (ECB/1999/4) (OL L 264, 1999 10 12, p. 21).

3

(4)  
  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1333/2014 dėl pinigų rinkos statistikos (ECB/2014/48) (OL L 359, 2014 12 16, p. 97).

4

(5)  
  2010 m. rugpjūčio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ECB/2010/10) dėl statistinės atskaitomybės reikalavimų nevykdymo (OL L 226, 2010 8 28, p. 48).

5

---

SPRENDIMAI

| 2022 10 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 10 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/17

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/1918

2022 m. spalio 4 d.

kuriuo skiriama Prancūzijos Respublikos pasiūlyta Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narė

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į 2019 m. gegužės 21 d. Tarybos sprendimą (ES) 2019/853, kuriuo nustatoma Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto sudėtis (1),

atsižvelgdama į Prancūzijos Vyriausybės pasiūlymą,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties 300 straipsnio 2 dalį Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą turi sudaryti darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų atstovai, pirmiausia socialinėje ekonominėje, pilietinėje, profesinėje bei kultūros srityse; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties 300 straipsnio 2 dalį Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą turi sudaryti darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų atstovai, pirmiausia socialinėje ekonominėje, pilietinėje, profesinėje bei kultūros srityse;

| (2) | 2020 m. spalio 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/1392 (2), kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d.; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. spalio 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/1392 (2), kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d.;

| (3) | atsistatydinus Audrey ELLOUK BARDA tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta; |
| --- | --- |

(3)

atsistatydinus Audrey ELLOUK BARDA tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta;

| (4) | likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. rugsėjo 20 d., Prancūzijos Vyriausybė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nare pasiūlė skirti Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC), |
| --- | --- |

(4)

likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. rugsėjo 20 d., Prancūzijos Vyriausybė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nare pasiūlė skirti Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui, t. y. iki 2025 m. rugsėjo 20 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nare skiriama Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC).

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2022 m. spalio 4 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

Z. STANJURA

---

(1)  
  OL L 139, 2019 5 27, p. 15.

1

(2)  
  2020 m. spalio 2 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1392, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d. ir kuriuo panaikinamas bei pakeičiamas 2020 m. rugsėjo 18 d. priimtas Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2020 m. rugsėjo 21 d. iki 2025 m. rugsėjo 20 d. (OL L 322, 2020 10 5, p. 1.).

2

---

| 2022 10 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 10 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/19

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2022/1919

2022 m. spalio 6 d.

dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2022/105 (EUTM RCA/3/2022)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/610 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu (BUSP) 2016/610 Taryba Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) pagal Sutarties 38 straipsnį įgaliojo priimti atitinkamus sprendimus siekiant vykdyti Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (toliau – EUTM RCA) politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai, įskaitant sprendimus dėl vėlesnių EUTM RCA ES misijos pajėgų vadų skyrimo; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu (BUSP) 2016/610 Taryba Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) pagal Sutarties 38 straipsnį įgaliojo priimti atitinkamus sprendimus siekiant vykdyti Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (toliau – EUTM RCA) politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai, įskaitant sprendimus dėl vėlesnių EUTM RCA ES misijos pajėgų vadų skyrimo;

| (2) | 2022 m. sausio 19 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/105 (2), kuriuo EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu paskirtas brigados generolas Jacky CABO; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. sausio 19 d. PSK priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/105 (2), kuriuo EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu paskirtas brigados generolas Jacky CABO;

| (3) | 2022 m. liepos 28 d., Sprendimu (BUSP) 2022/1334 (3) Taryba pratęsė EUTM RCA įgaliojimų terminą iki 2023 m. rugsėjo 20 d.; |
| --- | --- |

(3)

2022 m. liepos 28 d., Sprendimu (BUSP) 2022/1334 (3) Taryba pratęsė EUTM RCA įgaliojimų terminą iki 2023 m. rugsėjo 20 d.;

| (4) | 2022 m. rugsėjo 16 d. Portugalijos karinė vadovybė pasiūlė kitu EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu kuo greičiau paskirti brigados generolą Lino Loureiro GONÇALVES. ES misijos vadas pritarė tam pasiūlymui; |
| --- | --- |

(4)

2022 m. rugsėjo 16 d. Portugalijos karinė vadovybė pasiūlė kitu EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu kuo greičiau paskirti brigados generolą Lino Loureiro GONÇALVES. ES misijos vadas pritarė tam pasiūlymui;

| (5) | 2022 m. rugsėjo 23 d. ES karinis komitetas sutiko rekomenduoti, kad PSK patvirtintų Portugalijos karinės vadovybės pasiūlymą; |
| --- | --- |

(5)

2022 m. rugsėjo 23 d. ES karinis komitetas sutiko rekomenduoti, kad PSK patvirtintų Portugalijos karinės vadovybės pasiūlymą;

| (6) | turėtų būti priimtas sprendimas dėl brigados generolo Lino Loureiro GONÇALVES skyrimo EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu; |
| --- | --- |

(6)

turėtų būti priimtas sprendimas dėl brigados generolo Lino Loureiro GONÇALVES skyrimo EUTM RCA ES misijos pajėgų vadu;

| (7) | todėl Sprendimas (BUSP) 2022/105 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(7)

todėl Sprendimas (BUSP) 2022/105 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Brigados generolas Lino Loureiro GONÇALVES skiriamas Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vadu nuo 2022 m. spalio 10 d.

2 straipsnis

Sprendimas (BUSP) 2022/105 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2022 m. spalio 10 d.

Priimta Briuselyje 2022 m. spalio 6 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

D. PRONK

---

(1)  
  OL L 104, 2016 4 20, p. 21.

1

(2)  
  2022 m. sausio 19 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2022/105 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) ES misijos pajėgų vado skyrimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2021/1435 (EUTM RCA/1/2022) (OL L 18, 2022 1 27, p. 9).

2

(3)  
  2022 m. liepos 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/1334, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2016/610 dėl Europos Sąjungos BSGP karinės mokymo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA) (OL L 201, 2022 8 1, p. 27).

3

---

| 2022 10 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 10 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2022/1920

2022 m. sausio 26 d.

dėl valstybės pagalbos SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN), kurią Rumunija iš dalies suteikė įmonei „Complexul Energetic Oltenia SA“

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 553)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į pastabas, gautas per procedūrą iš trečiųjų šalių,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Po susirašinėjimo iki pranešimo (2) Rumunija 2020 m. gruodžio 4 d. pranešė apie savo ketinimą suteikti restruktūrizavimo pagalbą įmonei „Complexul Energetic Oltenia S.A.“ (toliau – įmonė „CE Oltenia“). |
| --- | --- |

(1)

Po susirašinėjimo iki pranešimo (2) Rumunija 2020 m. gruodžio 4 d. pranešė apie savo ketinimą suteikti restruktūrizavimo pagalbą įmonei „Complexul Energetic Oltenia S.A.“ (toliau – įmonė „CE Oltenia“).

2

| (2) | 2021 m. vasario 5 d. raštu Komisija Rumunijai pranešė apie savo sprendimą pradėti procedūrą dėl restruktūrizavimo pagalbos, numatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje. Rumunija savo pastabas dėl tame rašte nurodytų pastabų pateikė 2021 m. kovo 8 d. |
| --- | --- |

(2)

2021 m. vasario 5 d. raštu Komisija Rumunijai pranešė apie savo sprendimą pradėti procedūrą dėl restruktūrizavimo pagalbos, numatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje. Rumunija savo pastabas dėl tame rašte nurodytų pastabų pateikė 2021 m. kovo 8 d.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas 2021 m. kovo 19 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas 2021 m. kovo 19 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (4) | Per nustatytą laikotarpį Komisija gavo šių trečiųjų šalių pastabas šiuo klausimu: Europos aplinkosaugos biuro (angl. European Environmental Bureau, EEB), „Bankwatch Romania“ / „ClientEarth“ ir „Greenpeace“. Komisija jas perdavė Rumunija, kad ji galėtų į jas atsakyti; Rumunija savo pastabas pateikė 2021 m. birželio 1 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

Per nustatytą laikotarpį Komisija gavo šių trečiųjų šalių pastabas šiuo klausimu: Europos aplinkosaugos biuro (angl. European Environmental Bureau, EEB), „Bankwatch Romania“ / „ClientEarth“ ir „Greenpeace“. Komisija jas perdavė Rumunija, kad ji galėtų į jas atsakyti; Rumunija savo pastabas pateikė 2021 m. birželio 1 d. raštu.

European Environmental Bureau

| (5) | 2021 m. gegužės 10 d., birželio 1 ir 24 d., rugsėjo 14 d., spalio 21 d. ir gruodžio 9, 14, 15, 20, 21, 22 ir 29 d. bei 2022 m. sausio 20 ir 21 d. Rumunija pateikė papildomą informaciją Komisijai. |
| --- | --- |

(5)

2021 m. gegužės 10 d., birželio 1 ir 24 d., rugsėjo 14 d., spalio 21 d. ir gruodžio 9, 14, 15, 20, 21, 22 ir 29 d. bei 2022 m. sausio 20 ir 21 d. Rumunija pateikė papildomą informaciją Komisijai.

| (6) | Rumunija išimties tvarka sutinka atsisakyti teisių, suteiktų SESV 342 straipsniu kartu su Tarybos reglamento 1/1958 (4) 3 straipsniu, ir sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį būtų pranešta anglų kalba pagal SESV 297 straipsnį (5). |
| --- | --- |

(6)

Rumunija išimties tvarka sutinka atsisakyti teisių, suteiktų SESV 342 straipsniu kartu su Tarybos reglamento 1/1958 (4) 3 straipsniu, ir sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį būtų pranešta anglų kalba pagal SESV 297 straipsnį (5).

4

5

2.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

IŠSAMUS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Pagalbą gaunanti įmonė

Pagalbą gaunanti įmonė

| (7) | „CE Oltenia“ yra valstybinė įmonė, veikianti kasybos, iškastinio kuro energijos gamybos ir vietinio šilumos tiekimo srityse. Įmonė įsteigta 2011 m. spalio 12 d. ir įregistruota 2012 m. gegužės 31 d. susijungus keturioms įmonėms: „Complexul Energetic Craiova SA“, „Complexul Energetic Turceni SA“, „Complexul Energetic Rovinari SA“ ir „Societatea Nationala a Lignitului Oltenia SA“. Įmonė „CE Oltenia“ nepriklauso didesnei verslo grupei ir nėra valdoma kartu su kitomis valstybinėmis įmonėmis. Ji yra nepriklausomas valstybės sprendimų priėmimo centras. Rumunijos valdžios institucijų duomenimis, Rumunijos valstybė, kuriai atstovauja Energetikos ministerija, valdo 77,15 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų. Kiti akcininkai yra investicinis fondas „Fondul Proprietatea SA“ (valdantis 21,56 proc. akcijų) (6), o likusią akcijų dalį valdo įmonės „Electrocentrale Grup SA“ (0,84 proc.) ir „Inchidere si Conservare Mine“ (0,44 proc.). Įmonės „CE Oltenia“ stebėtojų tarybą sudaro septyni nariai, iš kurių „Fondul Proprietatea“ gali skirti tik du, o bendrovei vadovauja valdyba (sudaryta iš penkių narių, iš kurių generalinį direktorių skiria stebėtojų taryba). Sprendimai dėl pagrindinių įmonės „CE Oltenia“ veiklos aspektų, pavyzdžiui, biudžeto ir verslo plano, taip pat kiti finansiniai ir komerciniai sprendimai priimami paprasta akcininkų balsų dauguma. „Fondul Proprietatea“ neturi jų blokavimo ar veto teisės. „Fondul Proprietatea“ turi smulkiesiems akcininkams būdingas teises. Tam tikriems sprendimams, pavyzdžiui, dėl pasirašyto akcinio kapitalo pakeitimų, reikia 90 proc. balsų visuotiniame arba neeiliniame akcininkų susirinkime, taigi reikalingas „Fondul Proprietatea“ pritarimas. Tačiau dėl valstybei priklausančio kontrolinio akcijų paketo ir atstovavimo stebėtojų taryboje Rumunijos valstybė gali veiksmingai ir išimtinai kontroliuoti įmonę „CE Oltenia“. |
| --- | --- |

(7)

„CE Oltenia“ yra valstybinė įmonė, veikianti kasybos, iškastinio kuro energijos gamybos ir vietinio šilumos tiekimo srityse. Įmonė įsteigta 2011 m. spalio 12 d. ir įregistruota 2012 m. gegužės 31 d. susijungus keturioms įmonėms: „Complexul Energetic Craiova SA“, „Complexul Energetic Turceni SA“, „Complexul Energetic Rovinari SA“ ir „Societatea Nationala a Lignitului Oltenia SA“. Įmonė „CE Oltenia“ nepriklauso didesnei verslo grupei ir nėra valdoma kartu su kitomis valstybinėmis įmonėmis. Ji yra nepriklausomas valstybės sprendimų priėmimo centras. Rumunijos valdžios institucijų duomenimis, Rumunijos valstybė, kuriai atstovauja Energetikos ministerija, valdo 77,15 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų. Kiti akcininkai yra investicinis fondas „Fondul Proprietatea SA“ (valdantis 21,56 proc. akcijų) (6), o likusią akcijų dalį valdo įmonės „Electrocentrale Grup SA“ (0,84 proc.) ir „Inchidere si Conservare Mine“ (0,44 proc.). Įmonės „CE Oltenia“ stebėtojų tarybą sudaro septyni nariai, iš kurių „Fondul Proprietatea“ gali skirti tik du, o bendrovei vadovauja valdyba (sudaryta iš penkių narių, iš kurių generalinį direktorių skiria stebėtojų taryba). Sprendimai dėl pagrindinių įmonės „CE Oltenia“ veiklos aspektų, pavyzdžiui, biudžeto ir verslo plano, taip pat kiti finansiniai ir komerciniai sprendimai priimami paprasta akcininkų balsų dauguma. „Fondul Proprietatea“ neturi jų blokavimo ar veto teisės. „Fondul Proprietatea“ turi smulkiesiems akcininkams būdingas teises. Tam tikriems sprendimams, pavyzdžiui, dėl pasirašyto akcinio kapitalo pakeitimų, reikia 90 proc. balsų visuotiniame arba neeiliniame akcininkų susirinkime, taigi reikalingas „Fondul Proprietatea“ pritarimas. Tačiau dėl valstybei priklausančio kontrolinio akcijų paketo ir atstovavimo stebėtojų taryboje Rumunijos valstybė gali veiksmingai ir išimtinai kontroliuoti įmonę „CE Oltenia“.

6

| (8) | Įmonės „CE Oltenia“ būstinė yra Pietvakarių Oltenijoje (NUTS 2 kodas RO41), jos kasyklose (Rovinario, Motru, Žilco ir Mehedincio) dirba 12 268 darbuotojai, o elektrinės veikia Dolžo ir Goržo apskrityse. Nedarbo lygis regione yra 5,5 proc., t. y. didesnis nei nacionalinis vidurkis (3,4 proc.) ir didžiausias šalyje (7). Kaip matyti iš 1 lentelės, pastaraisiais metais nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijoje (2015–2020 m. svyravęs nuo 8,2 proc. iki 5,5 proc.) išliko aukštesnis už nedarbo lygį šalyje (nuo 5 proc. iki 3,4 proc. per tą patį laikotarpį). Nors Eurostato (8) ir nacionalinės statistikos institucijos pateikiami duomenys šiek tiek skiriasi, iš tendencijos matyti rodo, kad nedarbo lygis nagrinėjamame regione išlieka nuosekliai aukštesnis už nacionalinį.

  1 lentelė


  Nedarbo lygis makroregionuose, plėtros regionuose ir šalyje | Metai |
| --- | --- | --- |
| 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. |
| Nedarbo lygis: % |
| % | % | % | % | % | % |
| Nacionaliniu mastu | 5 | 4,8 | 4 | 3,3 | 2,9 | 3,4 |
| Pietvakarių Oltenijos regionas | 8,2 | 8,3 | 7,3 | 5,9 | 5,2 | 5,5 |
| Šaltinis – INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA. |

(8)

Įmonės „CE Oltenia“ būstinė yra Pietvakarių Oltenijoje (NUTS 2 kodas RO41), jos kasyklose (Rovinario, Motru, Žilco ir Mehedincio) dirba 12 268 darbuotojai, o elektrinės veikia Dolžo ir Goržo apskrityse. Nedarbo lygis regione yra 5,5 proc., t. y. didesnis nei nacionalinis vidurkis (3,4 proc.) ir didžiausias šalyje (7). Kaip matyti iš 1 lentelės, pastaraisiais metais nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijoje (2015–2020 m. svyravęs nuo 8,2 proc. iki 5,5 proc.) išliko aukštesnis už nedarbo lygį šalyje (nuo 5 proc. iki 3,4 proc. per tą patį laikotarpį). Nors Eurostato (8) ir nacionalinės statistikos institucijos pateikiami duomenys šiek tiek skiriasi, iš tendencijos matyti rodo, kad nedarbo lygis nagrinėjamame regione išlieka nuosekliai aukštesnis už nacionalinį.

7

8

1 lentelė

1 lentelė

Nedarbo lygis makroregionuose, plėtros regionuose ir šalyje

Nedarbo lygis makroregionuose, plėtros regionuose ir šalyje

Metai

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Nedarbo lygis: %

%

%

%

%

%

%

Nacionaliniu mastu

5

4,8

4

3,3

2,9

3,4

Pietvakarių Oltenijos regionas

8,2

8,3

7,3

5,9

5,2

5,5

Šaltinis – INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA.

Šaltinis – INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA.

| (9) | Rumunijos teigimu, tokį aukštą nedarbo lygį lydi sunkumai kuriant naujas darbo vietas regione. Iš Goržo apskrities teisingos pertvarkos teritorinio plano (9) matyti, kad 45–65 metų amžiaus gyventojai, anksčiau dirbę kasybos ir energetikos sektoriuje, kuriems mokamos ankstyvo išėjimo į pensiją ir (arba) kompensacinės išmokos, nenori persikvalifikuoti ir aktyviai ieškoti darbo. Prie neigiamo poveikio prisideda mokyklinio ugdymo programos, kurios neatitinka esamų ar būsimų vietos darbo rinkos poreikių – darbdaviai nurodo papildomo ugdymo skaitmeninimo, robotikos procesų automatizavimo, dirbtinio intelekto ir pan. srityse poreikį. |
| --- | --- |

(9)

Rumunijos teigimu, tokį aukštą nedarbo lygį lydi sunkumai kuriant naujas darbo vietas regione. Iš Goržo apskrities teisingos pertvarkos teritorinio plano (9) matyti, kad 45–65 metų amžiaus gyventojai, anksčiau dirbę kasybos ir energetikos sektoriuje, kuriems mokamos ankstyvo išėjimo į pensiją ir (arba) kompensacinės išmokos, nenori persikvalifikuoti ir aktyviai ieškoti darbo. Prie neigiamo poveikio prisideda mokyklinio ugdymo programos, kurios neatitinka esamų ar būsimų vietos darbo rinkos poreikių – darbdaviai nurodo papildomo ugdymo skaitmeninimo, robotikos procesų automatizavimo, dirbtinio intelekto ir pan. srityse poreikį.

9

| (10) | Įmonė „CE Oltenia“ elektros energiją gamina keturiose elektrinėse. Tai Rovinario elektrinė, kurios keturi bendros 1 320 MW galios blokai yra senesni nei 40 metų, Turčenio elektrinė (keturi 1 320 MW galios blokai, 33 metų), Išalnicos elektrinė (du 630 MW galios blokai, 50 metų) ir „Krajova II“ elektrinė (du bendros šilumos ir elektros energijos gamybos 300 MW galios blokai, 30 metų). Penkta 415 MW galios Kiškanio elektrinė neveikia. Įmonė „CE Oltenia“ vykdo veiklą didmeninėje ir mažmeninėje elektros energijos rinkose, taip pat parduoda šilumą Krajovos miestui. Deginant lignitą šiose elektrinėse pagaminama iki 99,5 proc. elektros energijos. Įmonė lignitą išgauna nuosavuose karjeruose savo reikmėms arba parduoda kitiems elektros energijos gamintojams (10). Ji taip pat tiekia šilumą ir buitinį karštą vandenį maždaug 300 000 Krajovos gyventojų. |
| --- | --- |

(10)

Įmonė „CE Oltenia“ elektros energiją gamina keturiose elektrinėse. Tai Rovinario elektrinė, kurios keturi bendros 1 320 MW galios blokai yra senesni nei 40 metų, Turčenio elektrinė (keturi 1 320 MW galios blokai, 33 metų), Išalnicos elektrinė (du 630 MW galios blokai, 50 metų) ir „Krajova II“ elektrinė (du bendros šilumos ir elektros energijos gamybos 300 MW galios blokai, 30 metų). Penkta 415 MW galios Kiškanio elektrinė neveikia. Įmonė „CE Oltenia“ vykdo veiklą didmeninėje ir mažmeninėje elektros energijos rinkose, taip pat parduoda šilumą Krajovos miestui. Deginant lignitą šiose elektrinėse pagaminama iki 99,5 proc. elektros energijos. Įmonė lignitą išgauna nuosavuose karjeruose savo reikmėms arba parduoda kitiems elektros energijos gamintojams (10). Ji taip pat tiekia šilumą ir buitinį karštą vandenį maždaug 300 000 Krajovos gyventojų.

10

| (11) | Nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos ANRE (Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei) duomenimis, didžiausia Rumunijos elektros energijos gamintoja yra įmonė „Hidroelectrica“ (31,3 proc. rinkos dalis), antra pagal dydį įmonė „Nuclearelectrica“ (18,09 proc.), o trečia pagal dydį – įmonė „CE Oltenia“ (14,08 proc.) (11). Visas tris įmones valdo Rumunijos valstybė. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos ANRE (Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei) duomenimis, didžiausia Rumunijos elektros energijos gamintoja yra įmonė „Hidroelectrica“ (31,3 proc. rinkos dalis), antra pagal dydį įmonė „Nuclearelectrica“ (18,09 proc.), o trečia pagal dydį – įmonė „CE Oltenia“ (14,08 proc.) (11). Visas tris įmones valdo Rumunijos valstybė.

Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei)

11

| (12) | Rumunija teigia, kad įmonė „CE Oltenia“ atlieka svarbų vaidmenį Rumunijos elektros energijos rinkoje. Be to, įmonės „CE Oltenia“ veikla yra svarbi nacionalinės energetikos sistemos (toliau – NES) saugumo ir pakankamumo požiūriu. Rumunijos energetikos sistema yra rytinėje Europos žemyninės sistemos dalyje ir vienu metu veikia prie sienų su Bulgarija, Serbija, Vengrija ir pietvakarine Ukrainos dalimi. Elektros energijos importą apsunkina tai, kad Vengrijos elektros energijos sistemoje didžiausios apkrovos metu yra galios deficitas, o aukcione įgytus pajėgumus galima naudoti Ukrainos pasienyje tik gavus rašytinį Ukrainos perdavimo sistemos operatoriaus (PSO) sutikimą. Be to, regiono šalių metiniame balanse vyrauja elektros energijos importas tiek ES valstybėse narėse, tiek ES nepriklausančiose šalyse. Todėl, kai NES atsiranda elektros energijos deficitas, ištekliai yra riboti ir kaimyninėse sistemose. |
| --- | --- |

(12)

Rumunija teigia, kad įmonė „CE Oltenia“ atlieka svarbų vaidmenį Rumunijos elektros energijos rinkoje. Be to, įmonės „CE Oltenia“ veikla yra svarbi nacionalinės energetikos sistemos (toliau – NES) saugumo ir pakankamumo požiūriu. Rumunijos energetikos sistema yra rytinėje Europos žemyninės sistemos dalyje ir vienu metu veikia prie sienų su Bulgarija, Serbija, Vengrija ir pietvakarine Ukrainos dalimi. Elektros energijos importą apsunkina tai, kad Vengrijos elektros energijos sistemoje didžiausios apkrovos metu yra galios deficitas, o aukcione įgytus pajėgumus galima naudoti Ukrainos pasienyje tik gavus rašytinį Ukrainos perdavimo sistemos operatoriaus (PSO) sutikimą. Be to, regiono šalių metiniame balanse vyrauja elektros energijos importas tiek ES valstybėse narėse, tiek ES nepriklausančiose šalyse. Todėl, kai NES atsiranda elektros energijos deficitas, ištekliai yra riboti ir kaimyninėse sistemose.

| (13) | Rumunija tvirtina, kad, sustabdžius įmonės „CE Oltenia“ įrenginius, kiltų neišvengiamas ir realus pavojus, kad bus nutrauktas esminis elektros energijos tiekimas, o tai galėtų sutrikdyti ekonomiką ir turėti žalingų pasekmių Rumunijai. Šiuo atžvilgiu Rumunijos elektros energijos ir dujų rinkos operatoriaus OPCOM (12) atlikta analizė (13) taip pat rodo, kad uždarius įmonę „CE Oltenia“ vidutinė metinė elektros energijos kaina padvigubėtų kitos paros rinkoje, centralizuotoje dvišalių sutarčių rinkoje kaina išaugtų 70 proc. |
| --- | --- |

(13)

Rumunija tvirtina, kad, sustabdžius įmonės „CE Oltenia“ įrenginius, kiltų neišvengiamas ir realus pavojus, kad bus nutrauktas esminis elektros energijos tiekimas, o tai galėtų sutrikdyti ekonomiką ir turėti žalingų pasekmių Rumunijai. Šiuo atžvilgiu Rumunijos elektros energijos ir dujų rinkos operatoriaus OPCOM (12) atlikta analizė (13) taip pat rodo, kad uždarius įmonę „CE Oltenia“ vidutinė metinė elektros energijos kaina padvigubėtų kitos paros rinkoje, centralizuotoje dvišalių sutarčių rinkoje kaina išaugtų 70 proc.

12

13

| (14) | Be to, 2021 m. gegužės mėn. Rumunijos PSO „CNTEE Transelectrica S.A.“ (toliau – įmonė „Transelectrica“) atliko NES pakankamumo analizę darydamas prielaidą, kad 2022 m. bus visiškai uždaryti įmonės „CE Oltenia“ energijos gamybos pajėgumai, o 2021 m. toliau bus eksploatuojami trys Rovinario elektrinės blokai. Padaryta išvada, kad NES susidurtų su didele pakankamumo problema, nes nebeturėtų reikiamų išteklių nacionaliniam elektros energijos suvartojimui padengti, net ir atsižvelgiant į maksimalų tarpvalstybinio importo pajėgumų panaudojimą. |
| --- | --- |

(14)

Be to, 2021 m. gegužės mėn. Rumunijos PSO „CNTEE Transelectrica S.A.“ (toliau – įmonė „Transelectrica“) atliko NES pakankamumo analizę darydamas prielaidą, kad 2022 m. bus visiškai uždaryti įmonės „CE Oltenia“ energijos gamybos pajėgumai, o 2021 m. toliau bus eksploatuojami trys Rovinario elektrinės blokai. Padaryta išvada, kad NES susidurtų su didele pakankamumo problema, nes nebeturėtų reikiamų išteklių nacionaliniam elektros energijos suvartojimui padengti, net ir atsižvelgiant į maksimalų tarpvalstybinio importo pajėgumų panaudojimą.

| (15) | Rumunijos teigimu, dėl įmonės „CE Oltenia“ bankroto būtų tiesiogiai prarasta daugiau kaip 12 000 darbo vietų ir daug netiesioginių darbo vietų, atsižvelgiant į didelį dabartinių partnerių skaičių visoje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

(15)

Rumunijos teigimu, dėl įmonės „CE Oltenia“ bankroto būtų tiesiogiai prarasta daugiau kaip 12 000 darbo vietų ir daug netiesioginių darbo vietų, atsižvelgiant į didelį dabartinių partnerių skaičių visoje vertės grandinėje.

| (16) | Rumunija taip pat teigia, kad įmonė „CE Oltenia“ yra viena iš pagrindinių pagalbinių technologinių paslaugų tiekėjų įmonei „Transelectrica“, teikiamų dalyvaujant perdavimo sistemos operatoriaus organizuojamuose aukcionuose. Todėl įmonė yra svarbi, nes teikia pagalbines paslaugas, kuriomis naudodamasis PSO gali iš elektros energijos gamintojų pirkti rezervus tinklo nuostoliams padengti ir taip užtikrinti sistemos saugumą. |
| --- | --- |

(16)

Rumunija taip pat teigia, kad įmonė „CE Oltenia“ yra viena iš pagrindinių pagalbinių technologinių paslaugų tiekėjų įmonei „Transelectrica“, teikiamų dalyvaujant perdavimo sistemos operatoriaus organizuojamuose aukcionuose. Todėl įmonė yra svarbi, nes teikia pagalbines paslaugas, kuriomis naudodamasis PSO gali iš elektros energijos gamintojų pirkti rezervus tinklo nuostoliams padengti ir taip užtikrinti sistemos saugumą.

| (17) | Rumunija turi elektros energijos jungtis su Bulgarija ir Vengrija, taip pat su trečiosiomis šalimis, įskaitant Ukrainą, kuri yra sujungta su Lenkija ir Serbija, o Serbija savo ruožtu yra sujungta su Kroatija. Rumunija reguliariai eksportuoja ir importuoja elektros energiją. Siekiant padidinti Rumunijos jungtis su Bulgarija ir Serbija, planuojami arba įgyvendinami keli Sąjungos bendro intereso projektai. |
| --- | --- |

(17)

Rumunija turi elektros energijos jungtis su Bulgarija ir Vengrija, taip pat su trečiosiomis šalimis, įskaitant Ukrainą, kuri yra sujungta su Lenkija ir Serbija, o Serbija savo ruožtu yra sujungta su Kroatija. Rumunija reguliariai eksportuoja ir importuoja elektros energiją. Siekiant padidinti Rumunijos jungtis su Bulgarija ir Serbija, planuojami arba įgyvendinami keli Sąjungos bendro intereso projektai.

| (18) | Rumunija taip pat teigia, kad, remiantis 2019 m. duomenimis, įmonė „CE Oltenia“ palaikė verslo ryšius su maždaug 120 Goržo apskrities įmonių. Bendra jų apyvartos suma, remiantis Finansų ministerijai pateiktais 2019 m. balansais, yra apie 1 082 mln. RON (maždaug 218 mln. EUR). To paties šaltinio duomenimis, įmonės „CE Oltenia“ apyvarta 2019 m. siekė 3 116 mln. RON (maždaug 630 mln. EUR). Remiantis Nacionalinės statistikos institucijos informacija, visų Goržo apskrities įmonių apyvarta 2019 m. buvo apie 9 100 mln. RON (maždaug 1 840 mln. EUR). Taigi įmonės „CE Oltenia“ ir 120 pagrindinių paslaugų teikėjų indėlis į apskrities ekonomiką yra maždaug 50 proc. Be to, beveik pusė įmonės „CE Oltenia“ verslo partnerių (pavyzdžiui, apsaugos įmonės, kasybos įrangos paslaugų teikėjai, transporto ar darbų įrangos nuomos paslaugų teikėjai) yra priklausomi nuo įmonės apytiksliai 70–90 proc. [...] (*1). |
| --- | --- |

(18)

Rumunija taip pat teigia, kad, remiantis 2019 m. duomenimis, įmonė „CE Oltenia“ palaikė verslo ryšius su maždaug 120 Goržo apskrities įmonių. Bendra jų apyvartos suma, remiantis Finansų ministerijai pateiktais 2019 m. balansais, yra apie 1 082 mln. RON (maždaug 218 mln. EUR). To paties šaltinio duomenimis, įmonės „CE Oltenia“ apyvarta 2019 m. siekė 3 116 mln. RON (maždaug 630 mln. EUR). Remiantis Nacionalinės statistikos institucijos informacija, visų Goržo apskrities įmonių apyvarta 2019 m. buvo apie 9 100 mln. RON (maždaug 1 840 mln. EUR). Taigi įmonės „CE Oltenia“ ir 120 pagrindinių paslaugų teikėjų indėlis į apskrities ekonomiką yra maždaug 50 proc. Be to, beveik pusė įmonės „CE Oltenia“ verslo partnerių (pavyzdžiui, apsaugos įmonės, kasybos įrangos paslaugų teikėjai, transporto ar darbų įrangos nuomos paslaugų teikėjai) yra priklausomi nuo įmonės apytiksliai 70–90 proc. [...] (*1).

*1

| (19) | Rumunijos teigimu, dabartinė COVID-19 krizė paveikė įmonę „CE Oltenia“. Rumunija teigia, kad jos bendrasis vidaus produktas 2020 m., palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo maždaug 4 proc. Labiausiai nukentėjo paslaugų, statybos ir pramonės sektoriai. Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) (14) duomenimis, dėl COVID-19 pandemijos apskritai sumažėjo elektros energijos paklausa, kurią lėmė itin sumažėjusi paslaugų ir pramonės paklausa, ypač izoliavimo priemonių laikotarpiais. |
| --- | --- |

(19)

Rumunijos teigimu, dabartinė COVID-19 krizė paveikė įmonę „CE Oltenia“. Rumunija teigia, kad jos bendrasis vidaus produktas 2020 m., palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo maždaug 4 proc. Labiausiai nukentėjo paslaugų, statybos ir pramonės sektoriai. Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) (14) duomenimis, dėl COVID-19 pandemijos apskritai sumažėjo elektros energijos paklausa, kurią lėmė itin sumažėjusi paslaugų ir pramonės paklausa, ypač izoliavimo priemonių laikotarpiais.

14

| (20) | Įmonės „CE Oltenia“ atveju Rumunija teigia, kad elektros energijos gamyba sumažėjo nuo 12,4 TWh iki 8,2 TWh dėl sumažėjusios energijos paklausos, techninio gamybos priemonių prieinamumo ir laikino darbuotojų nedarbo. Dėl sumažėjusios elektros energijos paklausos sumažėjo kainos, ypač kitos paros rinkoje, kurios kartais siekė žemiausią per pastaruosius dešimt metų lygį, t. y. mažiau nei 20 EUR/MWh. Be to, dėl pandemijos įmonė „CE Oltenia“ patyrė vertės grandinės sutrikimą, pavyzdžiui, vėlavo arba buvo nutrauktas atsarginių dalių ir medžiagų tiekimas iš tiekėjų, todėl gamyba buvo mažinama, o kartais net visiškai stabdoma. Atnaujinus atsarginių dalių gamybą, labai išaugo jų kainos, todėl buvo nutrauktos sutartys. Pavyzdžiui, metalinių atsarginių dalių kaina padidėjo 100–300 proc., o metano dujų – daugiau kaip 700 proc. Krizės sąlygomis pagalbos gavėjas turėjo imtis saugos priemonių, kad darbuotojai, kuriuos laikė būtinais, galėtų tęsti darbą ir toliau nenutraukti gamybos proceso. Todėl buvo sustabdytas maždaug 10 proc. darbuotojų darbo sutarčių galiojimas, o tai prilygo maždaug 192 500 dienų veiklos pertraukos. |
| --- | --- |

(20)

Įmonės „CE Oltenia“ atveju Rumunija teigia, kad elektros energijos gamyba sumažėjo nuo 12,4 TWh iki 8,2 TWh dėl sumažėjusios energijos paklausos, techninio gamybos priemonių prieinamumo ir laikino darbuotojų nedarbo. Dėl sumažėjusios elektros energijos paklausos sumažėjo kainos, ypač kitos paros rinkoje, kurios kartais siekė žemiausią per pastaruosius dešimt metų lygį, t. y. mažiau nei 20 EUR/MWh. Be to, dėl pandemijos įmonė „CE Oltenia“ patyrė vertės grandinės sutrikimą, pavyzdžiui, vėlavo arba buvo nutrauktas atsarginių dalių ir medžiagų tiekimas iš tiekėjų, todėl gamyba buvo mažinama, o kartais net visiškai stabdoma. Atnaujinus atsarginių dalių gamybą, labai išaugo jų kainos, todėl buvo nutrauktos sutartys. Pavyzdžiui, metalinių atsarginių dalių kaina padidėjo 100–300 proc., o metano dujų – daugiau kaip 700 proc. Krizės sąlygomis pagalbos gavėjas turėjo imtis saugos priemonių, kad darbuotojai, kuriuos laikė būtinais, galėtų tęsti darbą ir toliau nenutraukti gamybos proceso. Todėl buvo sustabdytas maždaug 10 proc. darbuotojų darbo sutarčių galiojimas, o tai prilygo maždaug 192 500 dienų veiklos pertraukos.

2.2.   Priemonės aplinkybės

Priemonės aplinkybės

2.2.1.   Sanavimo pagalba

Sanavimo pagalba

| (21) | 2020 m. vasario mėn. Rumunija pranešė Komisijai apie savo planus suteikti sanavimo pagalbą įmonei „CE Oltenia“. Pranešimo pateikimo metu apskaičiuoti 2019 m. nuostoliai siekė maždaug 1,1 mlrd. RON (232 mln. EUR) (15). Rumunijos teigimu, šiuos nuostolius iš esmės lėmė: i) skolų iš valstybei priklausančių nemokių įmonių neišieškojimas; ii) paskoloms taikomų valiutų kursų svyravimai; iii) gerokai padidėjusios šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų (toliau – CO2 leidimai) kainos (16). 2020 m. vasario 24 d. sprendimu (17) Komisija patvirtino 251 mln. EUR sanavimo paskolą įmonei „CE Oltenia“ pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip išaiškinta Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (18). |
| --- | --- |

(21)

2020 m. vasario mėn. Rumunija pranešė Komisijai apie savo planus suteikti sanavimo pagalbą įmonei „CE Oltenia“. Pranešimo pateikimo metu apskaičiuoti 2019 m. nuostoliai siekė maždaug 1,1 mlrd. RON (232 mln. EUR) (15). Rumunijos teigimu, šiuos nuostolius iš esmės lėmė: i) skolų iš valstybei priklausančių nemokių įmonių neišieškojimas; ii) paskoloms taikomų valiutų kursų svyravimai; iii) gerokai padidėjusios šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų (toliau – CO2 leidimai) kainos (16). 2020 m. vasario 24 d. sprendimu (17) Komisija patvirtino 251 mln. EUR sanavimo paskolą įmonei „CE Oltenia“ pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip išaiškinta Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (18).

15

2

16

17

18

2.2.2.   Įmonės „CE Oltenia“ finansiniai sunkumai ir įgyvendinta restruktūrizavimo pagalbos dalis

Įmonės „CE Oltenia“ finansiniai sunkumai ir įgyvendinta restruktūrizavimo pagalbos dalis

| (22) | Rumunija teigia, kad įmonė „CE Oltenia“ yra sunkumų patirianti įmonė, nes ji atitinka nacionalinėje teisėje numatytus kriterijus, pagal kuriuos kreditorių prašymu jai gali būti pradėta kolektyvinė nemokumo procedūra. Taigi įmonė „CE Oltenia“ nuo 2019 m. pabaigos atitiko minėtus kriterijus ir sprendimo dėl sanavimo pagalbos priėmimo metu jos 46 tiekėjai galėjo prašyti pradėti nemokumo procedūrą. Įmonė „CE Oltenia“ nėra pajėgi grąžinti suteiktos sanavimo paskolos ir palūkanų, todėl privalo pateikti restruktūrizavimo planą, nes priešingu atveju pagal nacionalinę teisę ji automatiškai likviduojama. |
| --- | --- |

(22)

Rumunija teigia, kad įmonė „CE Oltenia“ yra sunkumų patirianti įmonė, nes ji atitinka nacionalinėje teisėje numatytus kriterijus, pagal kuriuos kreditorių prašymu jai gali būti pradėta kolektyvinė nemokumo procedūra. Taigi įmonė „CE Oltenia“ nuo 2019 m. pabaigos atitiko minėtus kriterijus ir sprendimo dėl sanavimo pagalbos priėmimo metu jos 46 tiekėjai galėjo prašyti pradėti nemokumo procedūrą. Įmonė „CE Oltenia“ nėra pajėgi grąžinti suteiktos sanavimo paskolos ir palūkanų, todėl privalo pateikti restruktūrizavimo planą, nes priešingu atveju pagal nacionalinę teisę ji automatiškai likviduojama.

| (23) | Rumunija teigia, kad įmonės „CE Oltenia“ finansinius sunkumus lėmė kelios priežastys. Pirma priežastis susijusi su tuo, kad įmonė „CE Oltenia“ eksploatuoja keturias pasenusias elektrines, kuriose deginamas devyniuose lignito karjeruose kasamas lignitas. Šioms elektrinėms reikia daug kainuojančios reguliarios techninės priežiūros ir investicijų į aplinkosaugos reikalavimų laikymąsi. Antra priežastis susijusi su investicinio kapitalo trūkumu dėl didelių sąnaudų, reikalingų aplinkosaugos taisyklių laikymuisi (reikalavimų dėl pelenų ir šlako sankaupų laikymasis ir SO2, NOx ir KD10 išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymasis). Siekdama laikytis ES ir nacionalinių aplinkosaugos reikalavimų, įmonė „CE Oltenia“ nuo 2008 m. investavo maždaug 880 mln. EUR. Šios investicijos neleido finansuoti investicinių programų, kuriomis siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taip mažinti išmetamo CO2 kiekio sąnaudas. |
| --- | --- |

(23)

Rumunija teigia, kad įmonės „CE Oltenia“ finansinius sunkumus lėmė kelios priežastys. Pirma priežastis susijusi su tuo, kad įmonė „CE Oltenia“ eksploatuoja keturias pasenusias elektrines, kuriose deginamas devyniuose lignito karjeruose kasamas lignitas. Šioms elektrinėms reikia daug kainuojančios reguliarios techninės priežiūros ir investicijų į aplinkosaugos reikalavimų laikymąsi. Antra priežastis susijusi su investicinio kapitalo trūkumu dėl didelių sąnaudų, reikalingų aplinkosaugos taisyklių laikymuisi (reikalavimų dėl pelenų ir šlako sankaupų laikymasis ir SO2, NOx ir KD10 išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymasis). Siekdama laikytis ES ir nacionalinių aplinkosaugos reikalavimų, įmonė „CE Oltenia“ nuo 2008 m. investavo maždaug 880 mln. EUR. Šios investicijos neleido finansuoti investicinių programų, kuriomis siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taip mažinti išmetamo CO2 kiekio sąnaudas.

2

2

| (24) | Trečia sunkumų priežastis yra ta, kad Rumunijos valstybės valdomos energijos gamybos įmonės yra suskirstytos pagal energijos gamybos rūšis, priklausomai nuo naudojamo kuro, todėl jos yra vienarūšio kuro įmonės: hidroenergijos (įmonė „Hidroelectrica SA“), branduolinės energijos (įmonė „Nuclearelectrica SA“), iškastinio kuro (įmonė „CE Oltenia“). Šis modelis ir CO2 leidimų sistemos įgyvendinimas lėmė konkurencijos disbalansą, dėl kurio įmonė „CE Oltenia“ atsidūrė nepalankioje padėtyje. Pagal dabartinį modelį, kai vienintelis įmonės „CE Oltenia“ elektros energijos gamybos šaltinis yra lignitas, pagalbos gavėjas negali pasiekti tokio pat pelningumo lygio kaip jo konkurentai, kurių ribinės gamybos sąnaudos yra mažesnės ir kurie naudoja mažiau taršius elektros energijos gamybos šaltinius, todėl nepatiria CO2 leidimų sąnaudų arba jos yra mažesnės. |
| --- | --- |

(24)

Trečia sunkumų priežastis yra ta, kad Rumunijos valstybės valdomos energijos gamybos įmonės yra suskirstytos pagal energijos gamybos rūšis, priklausomai nuo naudojamo kuro, todėl jos yra vienarūšio kuro įmonės: hidroenergijos (įmonė „Hidroelectrica SA“), branduolinės energijos (įmonė „Nuclearelectrica SA“), iškastinio kuro (įmonė „CE Oltenia“). Šis modelis ir CO2 leidimų sistemos įgyvendinimas lėmė konkurencijos disbalansą, dėl kurio įmonė „CE Oltenia“ atsidūrė nepalankioje padėtyje. Pagal dabartinį modelį, kai vienintelis įmonės „CE Oltenia“ elektros energijos gamybos šaltinis yra lignitas, pagalbos gavėjas negali pasiekti tokio pat pelningumo lygio kaip jo konkurentai, kurių ribinės gamybos sąnaudos yra mažesnės ir kurie naudoja mažiau taršius elektros energijos gamybos šaltinius, todėl nepatiria CO2 leidimų sąnaudų arba jos yra mažesnės.

2

2

| (25) | Įmonės „CE Oltenia“ privalo ne vėliau kaip iki kiekvienų metų balandžio 30 d. atiduoti tiek CO2 leidimų, kiek per praėjusius kalendorinius metus išmetė šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Nesilaikant šio įsipareigojimo, skiriama 100 EUR bauda už kiekvieną neperduotą išmesto CO2 ekvivalento toną (19). Pastaraisiais metais ir mėnesiais CO2 leidimų kainos nuolat didėjo, pavyzdžiui, 2021 m. rugsėjo mėn. jos viršijo 60 EUR už toną CO2, o 2021 m. gruodžio mėn. pasiekė 80 EUR už toną CO2 (20). |
| --- | --- |

(25)

Įmonės „CE Oltenia“ privalo ne vėliau kaip iki kiekvienų metų balandžio 30 d. atiduoti tiek CO2 leidimų, kiek per praėjusius kalendorinius metus išmetė šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Nesilaikant šio įsipareigojimo, skiriama 100 EUR bauda už kiekvieną neperduotą išmesto CO2 ekvivalento toną (19). Pastaraisiais metais ir mėnesiais CO2 leidimų kainos nuolat didėjo, pavyzdžiui, 2021 m. rugsėjo mėn. jos viršijo 60 EUR už toną CO2, o 2021 m. gruodžio mėn. pasiekė 80 EUR už toną CO2 (20).

2

2

19

2

2

2

20

| (26) | Be to, Rumunija teigia, kad kita įmonės „CE Oltenia“ finansinių problemų priežastis yra susijusi su jos išlaidų struktūra. Išlaidos personalui sudarė 39 proc. visų 2020 m. veiklos išlaidų, o aplinkos apsaugos sąnaudos, kurios daugiausia susijusios su CO2 leidimų pirkimu, sudarė 35 proc. visų išlaidų. Dėl tokios išlaidų struktūros įmonė 2014–2019 m. kasmet (išskyrus 2017 m.) patyrė veiklos nuostolių. |
| --- | --- |

(26)

Be to, Rumunija teigia, kad kita įmonės „CE Oltenia“ finansinių problemų priežastis yra susijusi su jos išlaidų struktūra. Išlaidos personalui sudarė 39 proc. visų 2020 m. veiklos išlaidų, o aplinkos apsaugos sąnaudos, kurios daugiausia susijusios su CO2 leidimų pirkimu, sudarė 35 proc. visų išlaidų. Dėl tokios išlaidų struktūros įmonė 2014–2019 m. kasmet (išskyrus 2017 m.) patyrė veiklos nuostolių.

2

2.3.   Priemonės

Priemonės

| (27) | Šis sprendimas susijęs su restruktūrizavimo pagalba įmonei „CE Oltenia“, kurią sudaro 1 090 mln. EUR valstybės dotacija, valstybės garantija 195,8 mln. EUR paskolai, atitinkančiai iki 226 mln. EUR kapitalo injekciją į įmonę „CE Oltenia“, maždaug 251 mln. EUR sanavimo paskolos, tapusios restruktūrizavimo pagalba, konvertavimas į dotaciją ir 895,3 mln. EUR dotacija iš Modernizavimo fondo (21), kol Rumunija pateiks atitinkamus pasiūlymus ir juos atitinkamai patvirtins Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas (toliau kartu – priemonės). Bendra atitinkamos pagalbos suma yra 2 658,1 mln. EUR (22). |
| --- | --- |

(27)

Šis sprendimas susijęs su restruktūrizavimo pagalba įmonei „CE Oltenia“, kurią sudaro 1 090 mln. EUR valstybės dotacija, valstybės garantija 195,8 mln. EUR paskolai, atitinkančiai iki 226 mln. EUR kapitalo injekciją į įmonę „CE Oltenia“, maždaug 251 mln. EUR sanavimo paskolos, tapusios restruktūrizavimo pagalba, konvertavimas į dotaciją ir 895,3 mln. EUR dotacija iš Modernizavimo fondo (21), kol Rumunija pateiks atitinkamus pasiūlymus ir juos atitinkamai patvirtins Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas (toliau kartu – priemonės). Bendra atitinkamos pagalbos suma yra 2 658,1 mln. EUR (22).

21

22

| (28) | 1 090 mln. EUR dotacija bus skirta reikalingų CO2 leidimų įsigijimui 2021–2025 m. laikotarpiu finansuoti ir ji bus skirstoma kasmet atsižvelgiant į finansavimo poreikius, tačiau nebus visiškai susijusi su kiekvienų metų CO2 leidimų išlaidomis. 2021 m. kovo mėn. Rumunijos vyriausybė priėmė nepaprastąjį vyriausybės potvarkį, kuriuo patvirtino maždaug 1,18 mlrd. RON (maždaug 241 mln. EUR) dotaciją įmonės „CE Oltenia“ CO2 leidimų įsigijimui finansuoti. Todėl Rumunija teigia, kad 2021 m. balandžio 26 d. įmonė „CE Oltenia“ įvykdė įpareigojimą dėl CO2 leidimų ir baigė pirkti CO2 leidimus už 2020 m. pagamintą energiją, kurių bendra vertė sudarė 315 mln. EUR. Kaip teigia Rumunija, bendros pirkimo kainos ir dotacijos 74 mln. EUR skirtumą padengė įmonė savo lėšomis. 241 mln. EUR dotacija yra 1 090 mln. EUR dotacijos, apie kurią pranešta, dalis ir buvo finansuojama iš valstybės biudžeto per Energetikos ministeriją. |
| --- | --- |

(28)

1 090 mln. EUR dotacija bus skirta reikalingų CO2 leidimų įsigijimui 2021–2025 m. laikotarpiu finansuoti ir ji bus skirstoma kasmet atsižvelgiant į finansavimo poreikius, tačiau nebus visiškai susijusi su kiekvienų metų CO2 leidimų išlaidomis. 2021 m. kovo mėn. Rumunijos vyriausybė priėmė nepaprastąjį vyriausybės potvarkį, kuriuo patvirtino maždaug 1,18 mlrd. RON (maždaug 241 mln. EUR) dotaciją įmonės „CE Oltenia“ CO2 leidimų įsigijimui finansuoti. Todėl Rumunija teigia, kad 2021 m. balandžio 26 d. įmonė „CE Oltenia“ įvykdė įpareigojimą dėl CO2 leidimų ir baigė pirkti CO2 leidimus už 2020 m. pagamintą energiją, kurių bendra vertė sudarė 315 mln. EUR. Kaip teigia Rumunija, bendros pirkimo kainos ir dotacijos 74 mln. EUR skirtumą padengė įmonė savo lėšomis. 241 mln. EUR dotacija yra 1 090 mln. EUR dotacijos, apie kurią pranešta, dalis ir buvo finansuojama iš valstybės biudžeto per Energetikos ministeriją.

2

2

2

2

2

| (29) | 2022 m. planuojama sudaryti sutartį dėl 195,8 mln. EUR paskolos su valstybės garantija, kuria bus finansuojamas tokio paties dydžio įmonės „CE Oltenia“ apyvartinis kapitalas. Rumunijos valdžios institucijos teigia, kad už paskolą bus atlyginama pagal tuo metu vyraujančias rinkos sąlygas. Numatoma bendra palūkanų norma [...] turėtų būti apie [...] proc. |
| --- | --- |

(29)

2022 m. planuojama sudaryti sutartį dėl 195,8 mln. EUR paskolos su valstybės garantija, kuria bus finansuojamas tokio paties dydžio įmonės „CE Oltenia“ apyvartinis kapitalas. Rumunijos valdžios institucijos teigia, kad už paskolą bus atlyginama pagal tuo metu vyraujančias rinkos sąlygas. Numatoma bendra palūkanų norma [...] turėtų būti apie [...] proc.

| (30) | Iki 226 mln. EUR kapitalo injekcija į įmonę „CE Oltenia“ bus atlikta Energetikos ministerijos piniginiu (180 mln. EUR) ir nepiniginiu (žemė, kurios apskaičiuotoji vertė yra 46 mln. EUR) įnašu. |
| --- | --- |

(30)

Iki 226 mln. EUR kapitalo injekcija į įmonę „CE Oltenia“ bus atlikta Energetikos ministerijos piniginiu (180 mln. EUR) ir nepiniginiu (žemė, kurios apskaičiuotoji vertė yra 46 mln. EUR) įnašu.

| (31) | Rumunijos valdžios institucijos teigia, kad 251 mln. EUR sanavimo pagalbos paskola (žr. 21 konstatuojamąją dalį), kuri tapo restruktūrizavimo pagalba, nes dar nėra grąžinta, bus konvertuota į dotaciją, kai Komisija patvirtins restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(31)

Rumunijos valdžios institucijos teigia, kad 251 mln. EUR sanavimo pagalbos paskola (žr. 21 konstatuojamąją dalį), kuri tapo restruktūrizavimo pagalba, nes dar nėra grąžinta, bus konvertuota į dotaciją, kai Komisija patvirtins restruktūrizavimo planą.

2.4.   Pradinis įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planas

Pradinis įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planas

| (32) | 2020 m. gruodžio 4 d. Rumunija pateikė Komisijai restruktūrizavimo planą (toliau – pradinis restruktūrizavimo planas), kuriam teikiama 1,33 mlrd. EUR restruktūrizavimo pagalba, sudaryta iš 0,25 mlrd. EUR jau suteiktos sanavimo pagalbos, papildomos 0,31 mlrd. EUR valstybės garantuojamos paskolos ir 0,77 mlrd. EUR valstybės dotacijos. Be to, planuota gauti papildomą 711 mln. EUR valstybės pagalbą iš Modernizacijos fondo, kad būtų galima įvairinti energijos rūšių derinį pakeičiant lignitą (daugiausia) dujomis ir atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais. |
| --- | --- |

(32)

2020 m. gruodžio 4 d. Rumunija pateikė Komisijai restruktūrizavimo planą (toliau – pradinis restruktūrizavimo planas), kuriam teikiama 1,33 mlrd. EUR restruktūrizavimo pagalba, sudaryta iš 0,25 mlrd. EUR jau suteiktos sanavimo pagalbos, papildomos 0,31 mlrd. EUR valstybės garantuojamos paskolos ir 0,77 mlrd. EUR valstybės dotacijos. Be to, planuota gauti papildomą 711 mln. EUR valstybės pagalbą iš Modernizacijos fondo, kad būtų galima įvairinti energijos rūšių derinį pakeičiant lignitą (daugiausia) dujomis ir atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais.

| (33) | Pradinis restruktūrizavimo planas apėmė laikotarpį nuo 2021 iki 2030 m., tačiau restruktūrizavimo laikotarpį sudarė tik 2021–2025 m. Šiame restruktūrizavimo plane buvo numatyta, kad 2022 m. įmonė „CE Oltenia“ gaus pelną, iki 2025 m. pasieks [...] proc. panaudoto kapitalo grąžą (toliau – ROCE), o 2030 m. pasieks ilgalaikį konkurencingumą ir [...] proc. ROCE. |
| --- | --- |

(33)

Pradinis restruktūrizavimo planas apėmė laikotarpį nuo 2021 iki 2030 m., tačiau restruktūrizavimo laikotarpį sudarė tik 2021–2025 m. Šiame restruktūrizavimo plane buvo numatyta, kad 2022 m. įmonė „CE Oltenia“ gaus pelną, iki 2025 m. pasieks [...] proc. panaudoto kapitalo grąžą (toliau – ROCE), o 2030 m. pasieks ilgalaikį konkurencingumą ir [...] proc. ROCE.

| (34) | Į pradinį restruktūrizavimo planą buvo įtrauktos šios priemonės:






  a) | techninės ir technologinės priemonės įgyvendinant investicijų planą, kuriomis siekiama įvairinti energijos rūšių derinį. Plane buvo numatyta šešių lignitą deginančių blokų 1 460 MW pakeisti i) dviejų dujas deginančių blokų 1 325 MW, ii) aštuonių fotovoltinių blokų 109 MW ir iii) hidroelektrinės bloko 9,9 MW. Buvo numatyta uždaryti penkias kasyklas ir iki 2025 m. perpus sumažinti gavybą; |
| --- | --- | --- |

(34)

Į pradinį restruktūrizavimo planą buvo įtrauktos šios priemonės:

a)

techninės ir technologinės priemonės įgyvendinant investicijų planą, kuriomis siekiama įvairinti energijos rūšių derinį. Plane buvo numatyta šešių lignitą deginančių blokų 1 460 MW pakeisti i) dviejų dujas deginančių blokų 1 325 MW, ii) aštuonių fotovoltinių blokų 109 MW ir iii) hidroelektrinės bloko 9,9 MW. Buvo numatyta uždaryti penkias kasyklas ir iki 2025 m. perpus sumažinti gavybą;

| b) | organizacinės ir valdymo priemonės, kuriomis gerinami procesai arba IT parama, vengiama dubliavimosi arba neveiksmingumo, įskaitant 41 proc. darbuotojų skaičiaus sumažinimą arba perskirstymą; |
| --- | --- |

b)

organizacinės ir valdymo priemonės, kuriomis gerinami procesai arba IT parama, vengiama dubliavimosi arba neveiksmingumo, įskaitant 41 proc. darbuotojų skaičiaus sumažinimą arba perskirstymą;

| c) | aplinkos apsaugos priemonės, apimančios investicijas arba laikiną veiklos išlaidų finansavimą, skirtą kasybos ir elektros energijos gamybos turtui, įskaitant aplinkosaugos reikalavimų laikymąsi (pavyzdžiui, CO2 leidimų ir pelenų, NOx, SO2 reikalavimų laikymosi išlaidos); |
| --- | --- |

c)

aplinkos apsaugos priemonės, apimančios investicijas arba laikiną veiklos išlaidų finansavimą, skirtą kasybos ir elektros energijos gamybos turtui, įskaitant aplinkosaugos reikalavimų laikymąsi (pavyzdžiui, CO2 leidimų ir pelenų, NOx, SO2 reikalavimų laikymosi išlaidos);

2

2

| d) | finansinės priemonės, apimančios banko paskolų išlaidų optimizavimą, esamo antrinio turto perleidimą arba pardavimą, tačiau išskyrus bet kokį didesnį turto, kuris galėtų būti naudojamas kaip savarankiškas verslas ir duotų pajamų, kuriomis būtų remiamas planas, pardavimą. |
| --- | --- |

d)

finansinės priemonės, apimančios banko paskolų išlaidų optimizavimą, esamo antrinio turto perleidimą arba pardavimą, tačiau išskyrus bet kokį didesnį turto, kuris galėtų būti naudojamas kaip savarankiškas verslas ir duotų pajamų, kuriomis būtų remiamas planas, pardavimą.

| (35) | Įmonė „CE Oltenia“ numatė, kad 2022 ir 2023 m. ji palaipsniui įtrauks fotovoltinės energijos ir hidroenergijos gamybą kaip energijos šaltinius. Buvo prognozuojama, kad realus lignito energijos pardavimo sumažėjimas įvyks nuo 2026 m., kai bus įrengti du įmonių „SE Turceni“ ir „SE Işalniţa“ gamtines dujas deginantys blokai, todėl energijos rūšių derinį sudarys 41 proc. lignito, 53 proc. dujų, o likusią dalį sudarys fotovoltiniai ir hidroenergijos šaltiniai. |
| --- | --- |

(35)

Įmonė „CE Oltenia“ numatė, kad 2022 ir 2023 m. ji palaipsniui įtrauks fotovoltinės energijos ir hidroenergijos gamybą kaip energijos šaltinius. Buvo prognozuojama, kad realus lignito energijos pardavimo sumažėjimas įvyks nuo 2026 m., kai bus įrengti du įmonių „SE Turceni“ ir „SE Işalniţa“ gamtines dujas deginantys blokai, todėl energijos rūšių derinį sudarys 41 proc. lignito, 53 proc. dujų, o likusią dalį sudarys fotovoltiniai ir hidroenergijos šaltiniai.

| (36) | Numatomi finansiniai ištekliai, reikalingi restruktūrizavimo išlaidoms padengti iki 2025 m. pabaigos, sudarė [...] EUR, iš kurių įmonė „CE Oltenia“ galėtų prisidėtų [...] EUR nuosavomis lėšomis. Įvertinus galimą finansavimą iš Modernizavimo fondo, įmonės „CE Oltenia“ nuosavas įnašas sudarytų 42 proc. visų restruktūrizavimo išlaidų, o neįvertinus galimo finansavimo iš Modernizavimo fondo – 53 proc. Pagrindiniai įmonės „CE Oltenia“ nuosavo įnašo šaltiniai turėjo būti i) pajamos iš elektros energijos pardavimo centralizuotose OPCOM rinkose, kurios 2020–2025 m. turėtų sudaryti [...] EUR, ii) pajamos iš ilgalaikių dvišalių elektros energijos pirkimo–pardavimo sutarčių, t. y. ilgalaikių sutarčių, sudaromų ilgesniam nei dvejų metų laikotarpiui, kurios sudarytų [...] EUR, ir iii) turto, kurio vertė [...] EUR, pardavimas. |
| --- | --- |

(36)

Numatomi finansiniai ištekliai, reikalingi restruktūrizavimo išlaidoms padengti iki 2025 m. pabaigos, sudarė [...] EUR, iš kurių įmonė „CE Oltenia“ galėtų prisidėtų [...] EUR nuosavomis lėšomis. Įvertinus galimą finansavimą iš Modernizavimo fondo, įmonės „CE Oltenia“ nuosavas įnašas sudarytų 42 proc. visų restruktūrizavimo išlaidų, o neįvertinus galimo finansavimo iš Modernizavimo fondo – 53 proc. Pagrindiniai įmonės „CE Oltenia“ nuosavo įnašo šaltiniai turėjo būti i) pajamos iš elektros energijos pardavimo centralizuotose OPCOM rinkose, kurios 2020–2025 m. turėtų sudaryti [...] EUR, ii) pajamos iš ilgalaikių dvišalių elektros energijos pirkimo–pardavimo sutarčių, t. y. ilgalaikių sutarčių, sudaromų ilgesniam nei dvejų metų laikotarpiui, kurios sudarytų [...] EUR, ir iii) turto, kurio vertė [...] EUR, pardavimas.

| (37) | Iš visų įmonės „CE Oltenia“ akcininkų prie įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo turėjo prisidėti (lėšomis arba padengdama nuostolius) tik valstybė, bet nė vienas įmonės „CE Oltenia“ kreditorius neturėjo dalytis našta. |
| --- | --- |

(37)

Iš visų įmonės „CE Oltenia“ akcininkų prie įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo turėjo prisidėti (lėšomis arba padengdama nuostolius) tik valstybė, bet nė vienas įmonės „CE Oltenia“ kreditorius neturėjo dalytis našta.

| (38) | Buvo numatytos šios konkurencijos iškraipymų ribojimo priemonės: i) kogeneracijos energetikos grupės „S.E. Craiova II“ (daugiausia gaminančios šiluminę energiją Krajovai) įrenginių veiklos perdavimas savivaldybei ir ii) energetikos grupių arba kasyklų uždarymas pagal grafiką, dėl kurio 2020–2025 m. įrengtieji pajėgumai, pagrįsti lignitu, sumažėtų 1 605 MW (iki 2025 m. pabaigos – 45 proc. lignitu pagrįstų pajėgumų). Tačiau bendri įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumai iš esmės nepasikeistų, nes buvo numatyta, kad lignitu pagrįstų gamybos pajėgumų sumažėjimą kompensuos naujų fotovoltinių ir hidroenergijos įrenginių įrengimas. Pradiniame restruktūrizavimo plane taip pat buvo numatyta, kad tam tikros kasyklos bus uždarytos arba laikinai išsaugotos, daugiausia dėl neefektyvumo, sumažėjusios paklausos arba išsekusių lignito atsargų. Kasybos pajėgumų uždarymo plane buvo numatyta, kad lignito gavyba iki 2026 m. pabaigos sumažės maždaug 3 700 000 tonų (26 proc.). |
| --- | --- |

(38)

Buvo numatytos šios konkurencijos iškraipymų ribojimo priemonės: i) kogeneracijos energetikos grupės „S.E. Craiova II“ (daugiausia gaminančios šiluminę energiją Krajovai) įrenginių veiklos perdavimas savivaldybei ir ii) energetikos grupių arba kasyklų uždarymas pagal grafiką, dėl kurio 2020–2025 m. įrengtieji pajėgumai, pagrįsti lignitu, sumažėtų 1 605 MW (iki 2025 m. pabaigos – 45 proc. lignitu pagrįstų pajėgumų). Tačiau bendri įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumai iš esmės nepasikeistų, nes buvo numatyta, kad lignitu pagrįstų gamybos pajėgumų sumažėjimą kompensuos naujų fotovoltinių ir hidroenergijos įrenginių įrengimas. Pradiniame restruktūrizavimo plane taip pat buvo numatyta, kad tam tikros kasyklos bus uždarytos arba laikinai išsaugotos, daugiausia dėl neefektyvumo, sumažėjusios paklausos arba išsekusių lignito atsargų. Kasybos pajėgumų uždarymo plane buvo numatyta, kad lignito gavyba iki 2026 m. pabaigos sumažės maždaug 3 700 000 tonų (26 proc.).

2.5.   Priežastys, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra

Priežastys, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra

| (39) | Kadangi Komisija abejojo, ar restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, bus pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip išaiškinta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, ji nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą iš esmės dėl toliau nurodytų priežasčių: |
| --- | --- |

(39)

Kadangi Komisija abejojo, ar restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, bus pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kaip išaiškinta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse, ji nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą iš esmės dėl toliau nurodytų priežasčių:

2.5.1.   Abejonės dėl pagalbos tinkamumo

Abejonės dėl pagalbos tinkamumo

| (40) | Sprendime pradėti procedūrą (23) teigiama, kad restruktūrizavimo pagalbos teikimas didelės (neatlygintinos) 768 mln. EUR dotacijos forma neleistų valstybei, kaip pagalbos teikėjai, gauti naudos iš sėkmingo restruktūrizavimo, todėl tai nebūtų tinkama finansinė priemonė. Be to, valstybei suteikus dotaciją įmonei „CE Oltenia“, jos smulkieji akcininkai (kurie nesuteikė panašių neatlygintinų finansinių priemonių) taip pat netiesiogiai gautų naudos iš dotacijos, nes galimai padidėtų jų turimų akcijų vertė, neprisidėdami prie restruktūrizavimo išlaidų. Planuojama dotacija neleistų tinkamai atlyginti valstybei, kaip reikalaujama pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, ir neleistų valstybei savarankiškai gauti susijusios dotacijos, kuria finansuojamas planas, naudos. |
| --- | --- |

(40)

Sprendime pradėti procedūrą (23) teigiama, kad restruktūrizavimo pagalbos teikimas didelės (neatlygintinos) 768 mln. EUR dotacijos forma neleistų valstybei, kaip pagalbos teikėjai, gauti naudos iš sėkmingo restruktūrizavimo, todėl tai nebūtų tinkama finansinė priemonė. Be to, valstybei suteikus dotaciją įmonei „CE Oltenia“, jos smulkieji akcininkai (kurie nesuteikė panašių neatlygintinų finansinių priemonių) taip pat netiesiogiai gautų naudos iš dotacijos, nes galimai padidėtų jų turimų akcijų vertė, neprisidėdami prie restruktūrizavimo išlaidų. Planuojama dotacija neleistų tinkamai atlyginti valstybei, kaip reikalaujama pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, ir neleistų valstybei savarankiškai gauti susijusios dotacijos, kuria finansuojamas planas, naudos.

23

2.5.2.   Abejonės dėl tikro ir faktinio pagalbos gavėjo įnašo be pagalbos buvimo, taip pat dėl naštos pasidalijimo buvimo ir veiksmingumo

Abejonės dėl tikro ir faktinio pagalbos gavėjo įnašo be pagalbos buvimo, taip pat dėl naštos pasidalijimo buvimo ir veiksmingumo

| (41) | Preliminarus pradinio restruktūrizavimo plano vertinimas parodė, kad iš tariamo [...] EUR nuosavo įnašo ne daugiau kaip [...] EUR galėjo būti laikoma tikru ir faktiniu įnašu. Rumunija nurodė, kad likusią sumą sudarys tik numatomos pajamos iš elektros energijos pardavimo OPCOM centralizuotose rinkose 2021–2025 m., kurios nebuvo nei tikros, nei faktinės, nes nebuvo jokių tvirtų įsipareigojimų dėl 2022–2025 m. OPCOM centralizuotose rinkose sudarytų pardavimo sutarčių didžiausia trukmė buvo tik 1,5 metai. Nors Rumunija nurodė, kad atnaujina savo teisės aktus, kad OPCOM centralizuotų rinkų dalyviai galėtų sudaryti ilgesnės trukmės sutartis, tokių pakeitimų suderinamumas su Sąjungos teisės aktais elektros energijos tiekimo srityje dar nebuvo įvertintas. Be to, Rumunija nurodė, kad gali būti sudarytos dvišalės elektros energijos pirkimo sutartys, dėl kurių buvo tariamasi su daug energijos vartojančiais vartotojais ir kurios restruktūrizavimo laikotarpiu turėjo užtikrinti [...] EUR pajamų. Tačiau Rumunija negalėjo pateikti jokių įrodymų apie šias sutartis, kurios užtikrintų faktinį pradinio restruktūrizavimo plano finansavimą (24). |
| --- | --- |

(41)

Preliminarus pradinio restruktūrizavimo plano vertinimas parodė, kad iš tariamo [...] EUR nuosavo įnašo ne daugiau kaip [...] EUR galėjo būti laikoma tikru ir faktiniu įnašu. Rumunija nurodė, kad likusią sumą sudarys tik numatomos pajamos iš elektros energijos pardavimo OPCOM centralizuotose rinkose 2021–2025 m., kurios nebuvo nei tikros, nei faktinės, nes nebuvo jokių tvirtų įsipareigojimų dėl 2022–2025 m. OPCOM centralizuotose rinkose sudarytų pardavimo sutarčių didžiausia trukmė buvo tik 1,5 metai. Nors Rumunija nurodė, kad atnaujina savo teisės aktus, kad OPCOM centralizuotų rinkų dalyviai galėtų sudaryti ilgesnės trukmės sutartis, tokių pakeitimų suderinamumas su Sąjungos teisės aktais elektros energijos tiekimo srityje dar nebuvo įvertintas. Be to, Rumunija nurodė, kad gali būti sudarytos dvišalės elektros energijos pirkimo sutartys, dėl kurių buvo tariamasi su daug energijos vartojančiais vartotojais ir kurios restruktūrizavimo laikotarpiu turėjo užtikrinti [...] EUR pajamų. Tačiau Rumunija negalėjo pateikti jokių įrodymų apie šias sutartis, kurios užtikrintų faktinį pradinio restruktūrizavimo plano finansavimą (24).

24

| (42) | Įmonės „CE Oltenia“ nuosavas įnašas sudarytų ne daugiau kaip 42 proc. restruktūrizavimo išlaidų net ir darant prielaidą, kad, kitaip nei teigiama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 63 punkte, būsimas numatomas pelnas iš reguliaraus pardavimo ir numatomas pelnas yra tikro ir faktinio nuosavo įnašo šaltinis, nes, kaip paaiškino Komisija, galimos lėšos iš Modernizavimo fondo biudžeto būtų laikomos valstybės pagalba, todėl negali būti laikomos įmonės „CE Oltenia“ nuosavomis lėšomis be pagalbos (25). |
| --- | --- |

(42)

Įmonės „CE Oltenia“ nuosavas įnašas sudarytų ne daugiau kaip 42 proc. restruktūrizavimo išlaidų net ir darant prielaidą, kad, kitaip nei teigiama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 63 punkte, būsimas numatomas pelnas iš reguliaraus pardavimo ir numatomas pelnas yra tikro ir faktinio nuosavo įnašo šaltinis, nes, kaip paaiškino Komisija, galimos lėšos iš Modernizavimo fondo biudžeto būtų laikomos valstybės pagalba, todėl negali būti laikomos įmonės „CE Oltenia“ nuosavomis lėšomis be pagalbos (25).

25

| (43) | Pradinio restruktūrizavimo plano nepalaikė nė vienas rinkos investuotojas ar skolintojas. Pirma, bankai nepateikė nė vieno ketinimų rašto, kuriuo būtų sutikę iš anksto finansuoti mokėjimus, susijusius su būsimu elektros energijos tiekimu iš įmonės „CE Oltenia“, iš kurio tikėtinos pajamos sudaro beveik visą įmonės „CE Oltenia“ nuosavą įnašą. Antra, nė vienas bankas ar rinkos investuotojas neišreiškė susidomėjimo remti ar finansuoti dalį investicijų, skirtų pereiti nuo lignito prie gamtinių dujų ar atsinaujinančiosios elektros energijos gamybos. Trečia, nepateikta jokių įrodymų, kad galimi išorės investuotojai ar bankai remtų planą arba kad tokios derybos įvyktų per pagrįstą laikotarpį. Nors Rumunija taip pat nurodė, kad įmonės „CE Oltenia“ turto pardavimas yra dar vienas finansavimo šaltinis, ir apskaičiavo, kad iš tokio pardavimo gautų 2 mln. EUR pajamų, šio turto pardavimo procedūra nebuvo pradėta (26). |
| --- | --- |

(43)

Pradinio restruktūrizavimo plano nepalaikė nė vienas rinkos investuotojas ar skolintojas. Pirma, bankai nepateikė nė vieno ketinimų rašto, kuriuo būtų sutikę iš anksto finansuoti mokėjimus, susijusius su būsimu elektros energijos tiekimu iš įmonės „CE Oltenia“, iš kurio tikėtinos pajamos sudaro beveik visą įmonės „CE Oltenia“ nuosavą įnašą. Antra, nė vienas bankas ar rinkos investuotojas neišreiškė susidomėjimo remti ar finansuoti dalį investicijų, skirtų pereiti nuo lignito prie gamtinių dujų ar atsinaujinančiosios elektros energijos gamybos. Trečia, nepateikta jokių įrodymų, kad galimi išorės investuotojai ar bankai remtų planą arba kad tokios derybos įvyktų per pagrįstą laikotarpį. Nors Rumunija taip pat nurodė, kad įmonės „CE Oltenia“ turto pardavimas yra dar vienas finansavimo šaltinis, ir apskaičiavo, kad iš tokio pardavimo gautų 2 mln. EUR pajamų, šio turto pardavimo procedūra nebuvo pradėta (26).

26

| (44) | Be to, Rumunija pripažino, kad nei įmonės „CE Oltenia“ smulkieji akcininkai (ypač „Fondul Proprietatea SA“), nei jos kreditoriai jokia forma neužtikrins tinkamo naštos pasidalijimo (27). |
| --- | --- |

(44)

Be to, Rumunija pripažino, kad nei įmonės „CE Oltenia“ smulkieji akcininkai (ypač „Fondul Proprietatea SA“), nei jos kreditoriai jokia forma neužtikrins tinkamo naštos pasidalijimo (27).

27

2.5.3.   Abejonės dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo per pagrįstą laikotarpį

Abejonės dėl ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo per pagrįstą laikotarpį

| (45) | Nors oficiali pradinio restruktūrizavimo plano trukmė buvo 2021–2025 m., pirmųjų reikšmingai teigiamų grynųjų rezultatų, kurių suma sudarytų maždaug [...] EUR, buvo tikimasi tik po restruktūrizavimo laikotarpio, t. y. 2026–2030 m. Pagal pradinį restruktūrizavimo planą iki 2025 m. įmonė „CE Oltenia“ galėjo pasiekti 4,3 proc. ROCE, kuri yra daug mažesnė už rinkos sąlygas atitinkantį atlygį arba alternatyviąsias nuosavo kapitalo, investuojamo į Rumunijos įmones apskritai, sąnaudas. Be to, ir taip mažą įmonės „CE Oltenia“ pelningumą dirbtinai padidino iš valstybės pagalbos gautos veiklos subsidijos. Galiausiai įmonės „CE Oltenia“ prognozuojami rezultatai buvo pagrįsti optimistinėmis prielaidomis dėl išorės veiksnių, pavyzdžiui, kad CO2 leidimų kainos restruktūrizavimo laikotarpiu išliks santykinai tokios pačios, nepaisant to, kad 2018–2019 m. jos gerokai padidėjo. Nors įmonės „CE Oltenia“ projekcijose buvo tikimasi, kad CO2 leidimų kainos svyruos nuo [...] 2020 m. iki [...] 2030 m., 2021 m. sausio 24 d. kaina jau siekė [...]. Taigi Komisija abejojo, ar pradinis restruktūrizavimo planas buvo tinkamos trukmės ir ar pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui bus atkurtas įmonės „CE Oltenia“ gyvybingumas, nes nebuvo akivaizdu, kad įmonė „CE Oltenia“ gaus pakankamą grąžą ir galės išlikti rinkoje be papildomos pagalbos (28). |
| --- | --- |

(45)

Nors oficiali pradinio restruktūrizavimo plano trukmė buvo 2021–2025 m., pirmųjų reikšmingai teigiamų grynųjų rezultatų, kurių suma sudarytų maždaug [...] EUR, buvo tikimasi tik po restruktūrizavimo laikotarpio, t. y. 2026–2030 m. Pagal pradinį restruktūrizavimo planą iki 2025 m. įmonė „CE Oltenia“ galėjo pasiekti 4,3 proc. ROCE, kuri yra daug mažesnė už rinkos sąlygas atitinkantį atlygį arba alternatyviąsias nuosavo kapitalo, investuojamo į Rumunijos įmones apskritai, sąnaudas. Be to, ir taip mažą įmonės „CE Oltenia“ pelningumą dirbtinai padidino iš valstybės pagalbos gautos veiklos subsidijos. Galiausiai įmonės „CE Oltenia“ prognozuojami rezultatai buvo pagrįsti optimistinėmis prielaidomis dėl išorės veiksnių, pavyzdžiui, kad CO2 leidimų kainos restruktūrizavimo laikotarpiu išliks santykinai tokios pačios, nepaisant to, kad 2018–2019 m. jos gerokai padidėjo. Nors įmonės „CE Oltenia“ projekcijose buvo tikimasi, kad CO2 leidimų kainos svyruos nuo [...] 2020 m. iki [...] 2030 m., 2021 m. sausio 24 d. kaina jau siekė [...]. Taigi Komisija abejojo, ar pradinis restruktūrizavimo planas buvo tinkamos trukmės ir ar pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui bus atkurtas įmonės „CE Oltenia“ gyvybingumas, nes nebuvo akivaizdu, kad įmonė „CE Oltenia“ gaus pakankamą grąžą ir galės išlikti rinkoje be papildomos pagalbos (28).

2

2

28

2.5.4.   Abejonės dėl reikšmingų priemonių, skirtų konkurencijos iškraipymams riboti, buvimo ir veiksmingumo

Abejonės dėl reikšmingų priemonių, skirtų konkurencijos iškraipymams riboti, buvimo ir veiksmingumo

| (46) | Dėl „S.E. Craiova II“ kogeneracijos įrenginių veiklos perdavimo Krajovos savivaldybei, tokio perdavimo forma ir apimtis buvo neaiški. Net jei toks perdavimas atliekant kapitalo įnašą į bendrąją „CE Oltenia“ ir Krajovos savivaldybės tarybai priklausančios bendrovės įmonę būtų įgyvendintas, tai leistų įmonei „CE Oltenia“ ir valstybei išlaikyti tokios bendrosios įmonės kontrolę. Taip būtų paneigta pardavimo, kaip priemonės, ribojančios konkurencijos iškraipymus, prasmė, nes tai nesustiprintų konkurencijos, neskatintų nei naujų konkurentų atėjimo, nei esamų mažų konkurentų plėtros, nei tarpvalstybinės veiklos (29). |
| --- | --- |

(46)

Dėl „S.E. Craiova II“ kogeneracijos įrenginių veiklos perdavimo Krajovos savivaldybei, tokio perdavimo forma ir apimtis buvo neaiški. Net jei toks perdavimas atliekant kapitalo įnašą į bendrąją „CE Oltenia“ ir Krajovos savivaldybės tarybai priklausančios bendrovės įmonę būtų įgyvendintas, tai leistų įmonei „CE Oltenia“ ir valstybei išlaikyti tokios bendrosios įmonės kontrolę. Taip būtų paneigta pardavimo, kaip priemonės, ribojančios konkurencijos iškraipymus, prasmė, nes tai nesustiprintų konkurencijos, neskatintų nei naujų konkurentų atėjimo, nei esamų mažų konkurentų plėtros, nei tarpvalstybinės veiklos (29).

29

| (47) | Be to, kalbant apie įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumų mažinimą (uždarant lignitą deginančius blokus) ir lignito kasyklų uždarymą, bendrą atitinkamą įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumų sumažėjimą didele dalimi kompensuotų naujų gamybos pajėgumų įrengimas. Todėl bendri įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumai iš esmės nepasikeistų (30). Lignito gavyba didėtų iki 2024 m. pabaigos ir tik nuo 2026 m. sumažėtų žemiau 2020 m. lygio. Dujas deginantys blokai pradėtų veikti iki 2026 m., todėl lignito gavybos apimčių sumažėjimas pajėgumų mažinimo požiūriu būtų beprasmis (31). |
| --- | --- |

(47)

Be to, kalbant apie įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumų mažinimą (uždarant lignitą deginančius blokus) ir lignito kasyklų uždarymą, bendrą atitinkamą įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumų sumažėjimą didele dalimi kompensuotų naujų gamybos pajėgumų įrengimas. Todėl bendri įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumai iš esmės nepasikeistų (30). Lignito gavyba didėtų iki 2024 m. pabaigos ir tik nuo 2026 m. sumažėtų žemiau 2020 m. lygio. Dujas deginantys blokai pradėtų veikti iki 2026 m., todėl lignito gavybos apimčių sumažėjimas pajėgumų mažinimo požiūriu būtų beprasmis (31).

30

31

| (48) | Galiausiai Rumunija nepasiūlė papildomų elgesio priemonių, išskyrus draudimą įmonei „CE Oltenia“ restruktūrizavimo laikotarpiu įsigyti kitų įmonių akcijų paketus, nebent tai būtų būtina jos ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti, ir neviešinti pagalbos parduodant savo produktus (32). |
| --- | --- |

(48)

Galiausiai Rumunija nepasiūlė papildomų elgesio priemonių, išskyrus draudimą įmonei „CE Oltenia“ restruktūrizavimo laikotarpiu įsigyti kitų įmonių akcijų paketus, nebent tai būtų būtina jos ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti, ir neviešinti pagalbos parduodant savo produktus (32).

32

3.   KITŲ ŠALIŲ PASTABOS

KITŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (49) | Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai, Komisija gavo pastabų iš šių trečiųjų šalių: EEB (33), „Bankwatch Romania“ / „ClientEarth“ (34) ir „Greenpeace“ (35). Komisija šias pastabas laiko rinkos informacija, nes nė viena iš šių trečiųjų šalių negalėjo įrodyti, kad yra suinteresuotoji šalis, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (36) 1 straipsnio h punkte. |
| --- | --- |

(49)

Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai, Komisija gavo pastabų iš šių trečiųjų šalių: EEB (33), „Bankwatch Romania“ / „ClientEarth“ (34) ir „Greenpeace“ (35). Komisija šias pastabas laiko rinkos informacija, nes nė viena iš šių trečiųjų šalių negalėjo įrodyti, kad yra suinteresuotoji šalis, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (36) 1 straipsnio h punkte.

33

34

35

36

3.1.   Europos aplinkosaugos biuras (EEB)

Europos aplinkosaugos biuras (EEB)

| (50) | EEB prieštaravo tam, kad būtų leista naudoti valstybės pagalbą už tai, kad būtų laikomasi Sąjungos teisės aktų dėl išmetamo CO2, pelenų, NOx ir SO2 kiekio. Organizacijos nuomone, taip būtų pažeistas principas, kad pagalba negali būti teikiama už tai, kad būtų laikomasi Sąjungos standartų, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/75/ES (37) nustatytų įpareigojimų dėl išmetamųjų teršalų kiekio ir geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) taikymo. Valstybės pagalbos investicijoms už Sąjungos aplinkosaugos acquis reikalavimų laikymąsi netaikymas taip pat atitinka Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gaires (38). Įmonės „CE Oltenia“ atveju šios nuostatos nesilaikyta, nes, EEB teigimu, oro taršos išmetamų teršalų ribinių verčių laikymasis buvo paties pradinio restruktūrizavimo plano dalis. |
| --- | --- |

(50)

EEB prieštaravo tam, kad būtų leista naudoti valstybės pagalbą už tai, kad būtų laikomasi Sąjungos teisės aktų dėl išmetamo CO2, pelenų, NOx ir SO2 kiekio. Organizacijos nuomone, taip būtų pažeistas principas, kad pagalba negali būti teikiama už tai, kad būtų laikomasi Sąjungos standartų, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/75/ES (37) nustatytų įpareigojimų dėl išmetamųjų teršalų kiekio ir geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) taikymo. Valstybės pagalbos investicijoms už Sąjungos aplinkosaugos acquis reikalavimų laikymąsi netaikymas taip pat atitinka Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gaires (38). Įmonės „CE Oltenia“ atveju šios nuostatos nesilaikyta, nes, EEB teigimu, oro taršos išmetamų teršalų ribinių verčių laikymasis buvo paties pradinio restruktūrizavimo plano dalis.

2

2

37

acquis

38

| (51) | EEB taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, kad įmonė „CE Oltenia“ pastaraisiais metais nesilaikė išmetamųjų teršalų (NOx, SO2, kietųjų dalelių ir pan.) standartų. EEB nurodė, kad įmonės „CE Oltenia“ lignitą deginantys įrenginiai viršijo išmetamųjų teršalų kiekius pagal Direktyvą 2010/75/ES (39). |
| --- | --- |

(51)

EEB taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, kad įmonė „CE Oltenia“ pastaraisiais metais nesilaikė išmetamųjų teršalų (NOx, SO2, kietųjų dalelių ir pan.) standartų. EEB nurodė, kad įmonės „CE Oltenia“ lignitą deginantys įrenginiai viršijo išmetamųjų teršalų kiekius pagal Direktyvą 2010/75/ES (39).

2

39

| (52) | Be to, EEB teigė, kad įmonė „CE Oltenia“ visada gali sudaryti dvišales sutartis fiksuotomis kainomis, tačiau jokia privati įmonė nesutiktų sudaryti tokios sutarties, pagal kurią ji būtų priversta permokėti už energiją, pagamintą deginant brangų iškastinį kurą. Atsižvelgiant į tai, kad nebūtų suinteresuotų rinkos investuotojų, bet kokios dvišalės sutartys su kitomis valstybinėmis įmonėmis neatitiktų „rinkos ekonomikos investuotojo“ principo ir greičiausiai būtų valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(52)

Be to, EEB teigė, kad įmonė „CE Oltenia“ visada gali sudaryti dvišales sutartis fiksuotomis kainomis, tačiau jokia privati įmonė nesutiktų sudaryti tokios sutarties, pagal kurią ji būtų priversta permokėti už energiją, pagamintą deginant brangų iškastinį kurą. Atsižvelgiant į tai, kad nebūtų suinteresuotų rinkos investuotojų, bet kokios dvišalės sutartys su kitomis valstybinėmis įmonėmis neatitiktų „rinkos ekonomikos investuotojo“ principo ir greičiausiai būtų valstybės pagalba.

| (53) | EEB taip pat nurodė, kad įmonė „CE Oltenia“ iškastinį kurą naudotų ir po 2026 m., todėl labai abejotina, ar toks restruktūrizavimo planas būtų perspektyvus vidutiniu laikotarpiu, atsižvelgiant į didėjančias CO2 kainas. |
| --- | --- |

(53)

EEB taip pat nurodė, kad įmonė „CE Oltenia“ iškastinį kurą naudotų ir po 2026 m., todėl labai abejotina, ar toks restruktūrizavimo planas būtų perspektyvus vidutiniu laikotarpiu, atsižvelgiant į didėjančias CO2 kainas.

2

3.2.   
  „Bankwatch Romania“ / „ClientEarth“

„Bankwatch Romania“ / „ClientEarth“

| (54) | „Bankwatch“ ir „ClientEarth“ teigė, kad veiklos pagalba, skirta aplinkosaugos reikalavimų laikymosi išlaidoms padengti, pažeidžia ES aplinkosaugos teisę ir neskatina ekonominės veiklos plėtojimo, kaip reikalaujama pagal teismų praktiką dėl SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto (sprendimas Austrija / Komisija (40)). |
| --- | --- |

(54)

„Bankwatch“ ir „ClientEarth“ teigė, kad veiklos pagalba, skirta aplinkosaugos reikalavimų laikymosi išlaidoms padengti, pažeidžia ES aplinkosaugos teisę ir neskatina ekonominės veiklos plėtojimo, kaip reikalaujama pagal teismų praktiką dėl SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto (sprendimas Austrija / Komisija (40)).

Austrija / Komisija

40

| (55) | „Bankwatch“ taip pat pažymėjo, kad pradinis įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planas neatitinka Rumunijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų, jame nenustatytas terminas, per kurį iš įmonės „CE Oltenia“ energijos gamybos turi būti pašalintas lignitas, taigi juo nepakankamai sprendžiamos įmonės nuostolių priežastys, nes neatsisakoma nuostolingos veiklos. |
| --- | --- |

(55)

„Bankwatch“ taip pat pažymėjo, kad pradinis įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planas neatitinka Rumunijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų, jame nenustatytas terminas, per kurį iš įmonės „CE Oltenia“ energijos gamybos turi būti pašalintas lignitas, taigi juo nepakankamai sprendžiamos įmonės nuostolių priežastys, nes neatsisakoma nuostolingos veiklos.

| (56) | Galiausiai „Bankwatch“ teigė, kad restruktūrizavimo planas buvo grindžiamas nerealiomis prielaidomis dėl būsimų CO2 leidimų kainų, t. y. prielaida, kad šios kainos restruktūrizavimo laikotarpiu išliks gana stabilios. Remiantis „Bankwatch“ išmetamųjų teršalų projekcijomis, bendros išlaidos, kurias įmonė „CE Oltenia“ turės sumokėti už 2021–2030 m. išmetamą CO2 kiekį, turėtų sudaryti 4,76 mlrd. EUR, t. y. gerokai viršyti įmonės „CE Oltenia“ projekcijas. |
| --- | --- |

(56)

Galiausiai „Bankwatch“ teigė, kad restruktūrizavimo planas buvo grindžiamas nerealiomis prielaidomis dėl būsimų CO2 leidimų kainų, t. y. prielaida, kad šios kainos restruktūrizavimo laikotarpiu išliks gana stabilios. Remiantis „Bankwatch“ išmetamųjų teršalų projekcijomis, bendros išlaidos, kurias įmonė „CE Oltenia“ turės sumokėti už 2021–2030 m. išmetamą CO2 kiekį, turėtų sudaryti 4,76 mlrd. EUR, t. y. gerokai viršyti įmonės „CE Oltenia“ projekcijas.

2

2

3.3.   
  „Greenpeace“

„Greenpeace“

| (57) | „Greenpeace“ nustatė, kad tai, jog įmonė „CE Oltenia“ ir toliau naudojo lignitą elektros energijai gaminti, prieštarauja Sąjungos politikai ir tikslams, nustatytiems Europos žaliojo kurso komunikate. „Greenpeace“ teigė, kad valstybės pagalba CO2 leidimams pirkti pažeistų Sąjungos teisę, ypač SESV 191 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvoje 2003/87/EB įtvirtintą principą „teršėjas moka“, pagal kurį reikalaujama, kad veiklos vykdytojai mokėtų už išmetamo CO2 kiekį. |
| --- | --- |

(57)

„Greenpeace“ nustatė, kad tai, jog įmonė „CE Oltenia“ ir toliau naudojo lignitą elektros energijai gaminti, prieštarauja Sąjungos politikai ir tikslams, nustatytiems Europos žaliojo kurso komunikate. „Greenpeace“ teigė, kad valstybės pagalba CO2 leidimams pirkti pažeistų Sąjungos teisę, ypač SESV 191 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvoje 2003/87/EB įtvirtintą principą „teršėjas moka“, pagal kurį reikalaujama, kad veiklos vykdytojai mokėtų už išmetamo CO2 kiekį.

2

2

| (58) | Remiantis „Greenpeace“ atlikta viešai skelbiamos informacijos apie pradinį restruktūrizavimo planą analize, bendras metinis įmonės „CE Oltenia“ išmetamųjų teršalų kiekis padidėtų nuo 7 Mt CO2 per metus 2020 m. iki maždaug 9 Mt CO2 per metus 2030 m. Tai prieštarautų dabartinei Sąjungos klimato ir energetikos politikai, be to, turėtų tiesioginių neigiamų pasekmių įmonės „CE Oltenia“ veiklos sąnaudoms (kurių didelę dalį sudaro CO2 leidimų išlaidos). |
| --- | --- |

(58)

Remiantis „Greenpeace“ atlikta viešai skelbiamos informacijos apie pradinį restruktūrizavimo planą analize, bendras metinis įmonės „CE Oltenia“ išmetamųjų teršalų kiekis padidėtų nuo 7 Mt CO2 per metus 2020 m. iki maždaug 9 Mt CO2 per metus 2030 m. Tai prieštarautų dabartinei Sąjungos klimato ir energetikos politikai, be to, turėtų tiesioginių neigiamų pasekmių įmonės „CE Oltenia“ veiklos sąnaudoms (kurių didelę dalį sudaro CO2 leidimų išlaidos).

2

2

2

4.   RUMUNIJOS PASTABOS

RUMUNIJOS PASTABOS

| (59) | Rumunija gerokai pakeitė pradinį restruktūrizavimo planą ir tam planui finansuoti numatytą pagalbą, kad išsklaidytų Komisijos abejones. Kad būtų lengviau pateikti, Rumunijos pastabos suskirstytos į tris dalis, atitinkančias pastabas dėl pagrindinių Komisijos sprendime pradėti procedūrą nurodytų abejonių, trečiųjų šalių pastabas ir patikslinto restruktūrizavimo plano bei restruktūrizavimo pagalbos aprašymą. |
| --- | --- |

(59)

Rumunija gerokai pakeitė pradinį restruktūrizavimo planą ir tam planui finansuoti numatytą pagalbą, kad išsklaidytų Komisijos abejones. Kad būtų lengviau pateikti, Rumunijos pastabos suskirstytos į tris dalis, atitinkančias pastabas dėl pagrindinių Komisijos sprendime pradėti procedūrą nurodytų abejonių, trečiųjų šalių pastabas ir patikslinto restruktūrizavimo plano bei restruktūrizavimo pagalbos aprašymą.

4.1.   Pastabos dėl sprendime pradėti procedūrą nurodytų abejonių

Pastabos dėl sprendime pradėti procedūrą nurodytų abejonių

| (60) | Rumunija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (41); Rumunija neginčijo tame sprendime pradėti procedūrą nurodytų abejonių ir pateikė patikslintą restruktūrizavimo planą. Pagrindiniai patikslinto restruktūrizavimo plano elementai buvo šie: i) anksčiau nei numatyta pradiniame restruktūrizavimo plane uždaryti lignito gamybos pajėgumus, kad būtų sumažintas metinis išmetamo CO2 kiekis ir nuo 2026 m. veikla būtų pelninga; ii) naujos investicijos į dujų ir fotovoltinius gamybos blokus, sumodeliuotos taikant specialios paskirties įmonių (SPĮ) koncepciją, kai įmonei „CE Oltenia“ liktų 70 proc., o 30 proc. būtų skirta kitiems strateginiams ar finansiniams investuotojams; iii) darbas siekiant tvirtų susitarimų dėl nuosavo indėlio, t. y. pirkimo–pardavimo sutarčių, bankų finansavimo ir privačių investuotojų kapitalo, ir iv) bendradarbiavimas su „Fondul Proprietatea“ siekiant, kad fondas prisidėtų prie įmonės restruktūrizavimo išlaidų padengimo, arba galimybės sumažinti fondo dalyvavimą didinant kapitalą valstybės lėšomis svarstymas. |
| --- | --- |

(60)

Rumunija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą (41); Rumunija neginčijo tame sprendime pradėti procedūrą nurodytų abejonių ir pateikė patikslintą restruktūrizavimo planą. Pagrindiniai patikslinto restruktūrizavimo plano elementai buvo šie: i) anksčiau nei numatyta pradiniame restruktūrizavimo plane uždaryti lignito gamybos pajėgumus, kad būtų sumažintas metinis išmetamo CO2 kiekis ir nuo 2026 m. veikla būtų pelninga; ii) naujos investicijos į dujų ir fotovoltinius gamybos blokus, sumodeliuotos taikant specialios paskirties įmonių (SPĮ) koncepciją, kai įmonei „CE Oltenia“ liktų 70 proc., o 30 proc. būtų skirta kitiems strateginiams ar finansiniams investuotojams; iii) darbas siekiant tvirtų susitarimų dėl nuosavo indėlio, t. y. pirkimo–pardavimo sutarčių, bankų finansavimo ir privačių investuotojų kapitalo, ir iv) bendradarbiavimas su „Fondul Proprietatea“ siekiant, kad fondas prisidėtų prie įmonės restruktūrizavimo išlaidų padengimo, arba galimybės sumažinti fondo dalyvavimą didinant kapitalą valstybės lėšomis svarstymas.

41

2

| (61) | Rumunija pabrėžė strateginę įmonės „CE Oltenia“ svarbą šalies energijos tiekimo saugumui. Rumunija teigė negalinti leisti uždaryti daugiau lignito gamybos pajėgumų anksčiau, nei numatyta patikslintame restruktūrizavimo plane, dėl nacionalinės energetikos sistemos saugumo ir pakankamumo priežasčių, kurias patvirtina įmonės „Transelectrica“ parengta analizė (kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje). Ji pabrėžė restruktūrizavimo proceso sunkumus ir sudėtingumą vieno kuro elektros energijos gamintojui, sparčiau atsisakančiam lignitą deginančių elektrinių, patiriančiam didelių restruktūrizavimo išlaidų, smarkiai paveiktam sparčiai didėjančių CO2 išlaidų ir suvaržytam reikalavimo išlaikyti gamybos pajėgumus, kuriais užtikrinamas nacionalinio elektros tinklo saugumas. Rumunija pridūrė, kad įmonės „CE Oltenia“ pajėgumus pakeitus importuojama energija, Rumunijai kiltų didelė rizika, nes jos kaimyninės valstybės narės yra daugiausia energiją importuojančios šalys (17 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(61)

Rumunija pabrėžė strateginę įmonės „CE Oltenia“ svarbą šalies energijos tiekimo saugumui. Rumunija teigė negalinti leisti uždaryti daugiau lignito gamybos pajėgumų anksčiau, nei numatyta patikslintame restruktūrizavimo plane, dėl nacionalinės energetikos sistemos saugumo ir pakankamumo priežasčių, kurias patvirtina įmonės „Transelectrica“ parengta analizė (kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje). Ji pabrėžė restruktūrizavimo proceso sunkumus ir sudėtingumą vieno kuro elektros energijos gamintojui, sparčiau atsisakančiam lignitą deginančių elektrinių, patiriančiam didelių restruktūrizavimo išlaidų, smarkiai paveiktam sparčiai didėjančių CO2 išlaidų ir suvaržytam reikalavimo išlaikyti gamybos pajėgumus, kuriais užtikrinamas nacionalinio elektros tinklo saugumas. Rumunija pridūrė, kad įmonės „CE Oltenia“ pajėgumus pakeitus importuojama energija, Rumunijai kiltų didelė rizika, nes jos kaimyninės valstybės narės yra daugiausia energiją importuojančios šalys (17 konstatuojamoji dalis).

2

| (62) | 2021 m. birželio mėn. Rumunija pateikė dar vieną analizę, papildančią anksčiau pateiktą analizę, kurią įmonė „Transelectrica“ atliko 2021 m. gegužės mėn., pabrėždama, kad:






  a) | atsižvelgiant į investicijų į naujas elektrines Rumunijoje neapibrėžtumą, itin mažą gamybos vėjo elektrinėse ir vartojimo Rumunijoje koreliaciją ir regionines elektros energijos importo aplinkybes, siekiant užtikrinti priimtiną ne tik nacionalinio, bet ir regioninio energetinio saugumo lygį, 2021–2025 m. laikotarpiu, numatant iki 2030 m., būtina išlaikyti komercinę veiklą bent 1 500 MW galios esamose įmonės „CE Oltenia“ lignitą deginančiose elektrinėse. Nutraukus šių lignitą deginančių elektrinių eksploatavimą, kartu reikėtų padidinti gamtines dujas deginančių elektrinių įrengtąją galią; |
| --- | --- | --- |

(62)

2021 m. birželio mėn. Rumunija pateikė dar vieną analizę, papildančią anksčiau pateiktą analizę, kurią įmonė „Transelectrica“ atliko 2021 m. gegužės mėn., pabrėždama, kad:

a)

atsižvelgiant į investicijų į naujas elektrines Rumunijoje neapibrėžtumą, itin mažą gamybos vėjo elektrinėse ir vartojimo Rumunijoje koreliaciją ir regionines elektros energijos importo aplinkybes, siekiant užtikrinti priimtiną ne tik nacionalinio, bet ir regioninio energetinio saugumo lygį, 2021–2025 m. laikotarpiu, numatant iki 2030 m., būtina išlaikyti komercinę veiklą bent 1 500 MW galios esamose įmonės „CE Oltenia“ lignitą deginančiose elektrinėse. Nutraukus šių lignitą deginančių elektrinių eksploatavimą, kartu reikėtų padidinti gamtines dujas deginančių elektrinių įrengtąją galią;

| b) | pradėjus eksploatuoti dvi kombinuotojo ciklo dujų turbinas (KCDT) Išalnicos elektrinėje (850 MW) ir Turčenio elektrinėje (475 MW), elektros energijos prieinamumas visoje energetikos sistemoje padidėtų maždaug 4,4 TWh per metus, o tai lemtų mažesnį ir lengviau valdomą energijos deficitą, įskaitant laikotarpį, kuriuo numatytas Černavodės atominės elektrinės pirmojo bloko uždarymas. |
| --- | --- |

b)

pradėjus eksploatuoti dvi kombinuotojo ciklo dujų turbinas (KCDT) Išalnicos elektrinėje (850 MW) ir Turčenio elektrinėje (475 MW), elektros energijos prieinamumas visoje energetikos sistemoje padidėtų maždaug 4,4 TWh per metus, o tai lemtų mažesnį ir lengviau valdomą energijos deficitą, įskaitant laikotarpį, kuriuo numatytas Černavodės atominės elektrinės pirmojo bloko uždarymas.

4.2.   Pastabos dėl trečiųjų šalių pastabų

Pastabos dėl trečiųjų šalių pastabų

| (63) | Atsakydama į EEB pastabas, kad bet kokios dvišalės įmonės „CE Oltenia“ sutartys su kitomis valstybinėmis įmonėmis neatitiktų „rinkos ekonomikos investuotojo principo“, Rumunija pažymėjo, kad įmonės „CE Oltenia“ sutartys sudaromos OPCOM platformose, taigi ir rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(63)

Atsakydama į EEB pastabas, kad bet kokios dvišalės įmonės „CE Oltenia“ sutartys su kitomis valstybinėmis įmonėmis neatitiktų „rinkos ekonomikos investuotojo principo“, Rumunija pažymėjo, kad įmonės „CE Oltenia“ sutartys sudaromos OPCOM platformose, taigi ir rinkos sąlygomis.

| (64) | Dėl bendros CO2 leidimų kainos apskaičiavimo Rumunija paaiškino, kad patikslintame restruktūrizavimo plane bus pateiktas patobulintas scenarijus, kuriame bus atsižvelgta į naujausias rinkos vertes. Be to, dėl „Greenpeace“ pastabų, kad bendras išmetamųjų teršalų kiekis padidės, Rumunija pažymėjo, kad patikslintame restruktūrizavimo plane, kurį ji pateiks vėliau, metinis išmetamo CO2 kiekis sumažės nuo 8,6 Mt 2021 m. iki 2,6 Mt 2027 m. |
| --- | --- |

(64)

Dėl bendros CO2 leidimų kainos apskaičiavimo Rumunija paaiškino, kad patikslintame restruktūrizavimo plane bus pateiktas patobulintas scenarijus, kuriame bus atsižvelgta į naujausias rinkos vertes. Be to, dėl „Greenpeace“ pastabų, kad bendras išmetamųjų teršalų kiekis padidės, Rumunija pažymėjo, kad patikslintame restruktūrizavimo plane, kurį ji pateiks vėliau, metinis išmetamo CO2 kiekis sumažės nuo 8,6 Mt 2021 m. iki 2,6 Mt 2027 m.

2

2

| (65) | Atsakydama į „Bankwatch“ ir „ClientEarth“ pastabas dėl lignito gamybos nutraukimo, Rumunija pažymėjo, kad įmonė „CE Oltenia“ įgyvendins energijos vartojimo efektyvumo priemones, pakeisdama lignitą deginančius blokus naujais dujas ir atsinaujinančiuosius išteklius naudojančiais blokais. |
| --- | --- |

(65)

Atsakydama į „Bankwatch“ ir „ClientEarth“ pastabas dėl lignito gamybos nutraukimo, Rumunija pažymėjo, kad įmonė „CE Oltenia“ įgyvendins energijos vartojimo efektyvumo priemones, pakeisdama lignitą deginančius blokus naujais dujas ir atsinaujinančiuosius išteklius naudojančiais blokais.

4.3.   
  2021 m. birželio 24 d. patikslintas restruktūrizavimo planas

2021 m. birželio 24 d. patikslintas restruktūrizavimo planas

| (66) | 2021 m. birželio 24 d. Rumunija pateikė Komisijai patikslintą restruktūrizavimo planą, o vėliau pateikė tolesnius plano atnaujinimus ir papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(66)

2021 m. birželio 24 d. Rumunija pateikė Komisijai patikslintą restruktūrizavimo planą, o vėliau pateikė tolesnius plano atnaujinimus ir papildomą informaciją.

| (67) | Patikslintas restruktūrizavimo planas grindžiamas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planu, pagal kurį Rumunija siekia pakeisti elektros energijos gamybą iš lignito elektros energija, pagaminta iš gamtinių dujų ir atsinaujinančiųjų išteklių (fotovoltinės energijos ir hidroenergijos), kurie yra pigesni CO2 leidimų atžvilgiu. Patikslintame restruktūrizavimo plane numatytas restruktūrizavimo laikotarpis yra nuo 2021 m. pradžios iki 2026 m. pabaigos. Plane numatytos įvairios restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinamos veiklos priemonės, kurias įmonė „CE Oltenia“ pradėjo įgyvendinti 2021 m. sausio mėn. |
| --- | --- |

(67)

Patikslintas restruktūrizavimo planas grindžiamas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planu, pagal kurį Rumunija siekia pakeisti elektros energijos gamybą iš lignito elektros energija, pagaminta iš gamtinių dujų ir atsinaujinančiųjų išteklių (fotovoltinės energijos ir hidroenergijos), kurie yra pigesni CO2 leidimų atžvilgiu. Patikslintame restruktūrizavimo plane numatytas restruktūrizavimo laikotarpis yra nuo 2021 m. pradžios iki 2026 m. pabaigos. Plane numatytos įvairios restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinamos veiklos priemonės, kurias įmonė „CE Oltenia“ pradėjo įgyvendinti 2021 m. sausio mėn.

2

4.3.1.   Restruktūrizavimo veiklos priemonių aprašymas

Restruktūrizavimo veiklos priemonių aprašymas

| (68) | Patikslintas restruktūrizavimo planas apima technines ir technologines priemones, organizacines ir valdymo priemones, aplinkos apsaugos priemones ir finansines priemones. |
| --- | --- |

(68)

Patikslintas restruktūrizavimo planas apima technines ir technologines priemones, organizacines ir valdymo priemones, aplinkos apsaugos priemones ir finansines priemones.

| (69) | Pirmasis ramstis susijęs su techninėmis ir technologinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama įvairinti Rumunijos energijos rūšių derinį, lignitą deginančius blokus pakeičiant fotovoltinėmis ir dujų elektrinėmis. |
| --- | --- |

(69)

Pirmasis ramstis susijęs su techninėmis ir technologinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama įvairinti Rumunijos energijos rūšių derinį, lignitą deginančius blokus pakeičiant fotovoltinėmis ir dujų elektrinėmis.

| (70) | Viena iš pirmojo ramsčio priemonių yra dabartinių energijos blokų ir kasyklų uždarymas arba laikymas rezerve. Plane numatyti trys elektros energijos gamybos iš lignito nutraukimo etapai, kurių komercinė pabaigos data – [...]. Per pirmą laipsniško nutraukimo laikotarpį, [...], pajėgumai bus sumažinti nuo [...] MW iki [...] MW. Per antrą laipsniško nutraukimo laikotarpį nuo [...] pajėgumai dar labiau sumažėtų [...]. Per laikotarpį [...]. |
| --- | --- |

(70)

Viena iš pirmojo ramsčio priemonių yra dabartinių energijos blokų ir kasyklų uždarymas arba laikymas rezerve. Plane numatyti trys elektros energijos gamybos iš lignito nutraukimo etapai, kurių komercinė pabaigos data – [...]. Per pirmą laipsniško nutraukimo laikotarpį, [...], pajėgumai bus sumažinti nuo [...] MW iki [...] MW. Per antrą laipsniško nutraukimo laikotarpį nuo [...] pajėgumai dar labiau sumažėtų [...]. Per laikotarpį [...].

| (71) | Pagal naujų gamybos pajėgumų eksploatavimo pradžios grafiką aštuoni fotovoltiniai parkai pradės veikti iki 2024 m., viena labai maža hidroelektrinė – iki 2023 m., o du gamtines dujas deginantys blokai – iki 2026 m. vidurio. 2023 m. planuojamų mažiau taršių naujų gamybos įrenginių įrengtasis pajėgumas, kurį sukurs hidroelektrinė, sudarytų tik 0,6 proc. visų įmonės „CE Oltenia“ įrengtųjų pajėgumų. 2026 m. bendra naujų įrenginių gamybos apimtis siektų 56 proc., iš kurių 36 proc. būtų gaminama dujų įrenginiuose, 20 proc. – fotovoltiniuose parkuose, o 0,4 proc. – hidroelektrinėse. |
| --- | --- |

(71)

Pagal naujų gamybos pajėgumų eksploatavimo pradžios grafiką aštuoni fotovoltiniai parkai pradės veikti iki 2024 m., viena labai maža hidroelektrinė – iki 2023 m., o du gamtines dujas deginantys blokai – iki 2026 m. vidurio. 2023 m. planuojamų mažiau taršių naujų gamybos įrenginių įrengtasis pajėgumas, kurį sukurs hidroelektrinė, sudarytų tik 0,6 proc. visų įmonės „CE Oltenia“ įrengtųjų pajėgumų. 2026 m. bendra naujų įrenginių gamybos apimtis siektų 56 proc., iš kurių 36 proc. būtų gaminama dujų įrenginiuose, 20 proc. – fotovoltiniuose parkuose, o 0,4 proc. – hidroelektrinėse.

| (72) | Bendri naujų gamybos pajėgumų įrengtieji pajėgumai būtų maždaug 2 060 MW, iš kurių 1 325 MW sudarytų dujos, 735 MW – fotovoltinė energija ir 9,9 MW – hidroenergija. Grynieji turimi pajėgumai, atsižvelgiant į vidutinį [...] proc. fotovoltinių parkų panaudojimo koeficientą, būtų [...] MW, iš kurių [...] MW sudarytų dujos ir [...] MW – fotovoltinė energija. Pagal SPĮ scenarijų (žr. 110 konstatuojamąją dalį ir toliau), kai įmonės „CE Oltenia“ dalis sudarytų [...] proc., rinkos konkurentai galės pasinaudoti maždaug [...] MW grynaisiais turimais pajėgumais. Taigi įmonės „CE Oltenia“ grynieji turimi pajėgumai sumažės nuo [...] MW iki maždaug [...] MW. 2 lentelėje pateikiamas esamų įrenginių uždarymo ir naujų įrenginių paleidimo grafikas.

  2 lentelė


  Esamų pajėgumų uždarymo (išsaugojimo) ir naujų pajėgumų paleidimo grafikas







  Šaltinis – 2021 m. birželio 24 d. restruktūrizavimo planas
  Pastaba: 9 konstatuojamojoje dalyje nurodyti esami MW pajėgumai; pilka spalva žymimi rezervuoti pajėgumai, kaip nurodyta 70 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(72)

Bendri naujų gamybos pajėgumų įrengtieji pajėgumai būtų maždaug 2 060 MW, iš kurių 1 325 MW sudarytų dujos, 735 MW – fotovoltinė energija ir 9,9 MW – hidroenergija. Grynieji turimi pajėgumai, atsižvelgiant į vidutinį [...] proc. fotovoltinių parkų panaudojimo koeficientą, būtų [...] MW, iš kurių [...] MW sudarytų dujos ir [...] MW – fotovoltinė energija. Pagal SPĮ scenarijų (žr. 110 konstatuojamąją dalį ir toliau), kai įmonės „CE Oltenia“ dalis sudarytų [...] proc., rinkos konkurentai galės pasinaudoti maždaug [...] MW grynaisiais turimais pajėgumais. Taigi įmonės „CE Oltenia“ grynieji turimi pajėgumai sumažės nuo [...] MW iki maždaug [...] MW. 2 lentelėje pateikiamas esamų įrenginių uždarymo ir naujų įrenginių paleidimo grafikas.

2 lentelė

2 lentelė

Esamų pajėgumų uždarymo (išsaugojimo) ir naujų pajėgumų paleidimo grafikas

Esamų pajėgumų uždarymo (išsaugojimo) ir naujų pajėgumų paleidimo grafikas

Image 1

Šaltinis – 2021 m. birželio 24 d. restruktūrizavimo planas

Šaltinis

Pastaba: 9 konstatuojamojoje dalyje nurodyti esami MW pajėgumai; pilka spalva žymimi rezervuoti pajėgumai, kaip nurodyta 70 konstatuojamojoje dalyje.

| (73) | Iki [...] visos įmonei „CE Oltenia“ priklausančios lignitą deginančios elektrinės bus galutinai uždarytos arba toliau eksploatuojamos, bet neįtraukiamos į reguliarų tiekimą. Tai reiškia, kad terminai sutrumpės, palyginti su pradiniame restruktūrizavimo plane nustatytais terminais, pagal kuriuos [...] energijos blokai turėjo veikti iki [...]. Kalbant apie kasyklas, [...]. Tai reiškia, kad terminai sutrumpės, palyginti su pradiniame restruktūrizavimo plane nustatytais terminais, pagal kuriuos [...] kasyklos turėjo būti uždarytos tik iki [...]. |
| --- | --- |

(73)

Iki [...] visos įmonei „CE Oltenia“ priklausančios lignitą deginančios elektrinės bus galutinai uždarytos arba toliau eksploatuojamos, bet neįtraukiamos į reguliarų tiekimą. Tai reiškia, kad terminai sutrumpės, palyginti su pradiniame restruktūrizavimo plane nustatytais terminais, pagal kuriuos [...] energijos blokai turėjo veikti iki [...]. Kalbant apie kasyklas, [...]. Tai reiškia, kad terminai sutrumpės, palyginti su pradiniame restruktūrizavimo plane nustatytais terminais, pagal kuriuos [...] kasyklos turėjo būti uždarytos tik iki [...].

| (74) | Be to, restruktūrizavimo planas iš dalies padės siekti eksploatavimo nutraukimo tarpinių reikšmių pagal Rumunijos nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą (42). 2023–2025 m. pajėgumų eksploatavimo nutraukimas yra pavyzdžiai, pateikiami nedarant poveikio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane reikalaujamam išsamumui ar turiniui ir negali būti aiškinami taip, kad jie pakeičia tame plane nustatytas tarpines ir siektinas reikšmes, taip pat negali būti aiškinami kaip patvirtinimas, kad tarpinės reikšmės yra pakeistos ar pasiektos (43). |
| --- | --- |

(74)

Be to, restruktūrizavimo planas iš dalies padės siekti eksploatavimo nutraukimo tarpinių reikšmių pagal Rumunijos nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą (42). 2023–2025 m. pajėgumų eksploatavimo nutraukimas yra pavyzdžiai, pateikiami nedarant poveikio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane reikalaujamam išsamumui ar turiniui ir negali būti aiškinami taip, kad jie pakeičia tame plane nustatytas tarpines ir siektinas reikšmes, taip pat negali būti aiškinami kaip patvirtinimas, kad tarpinės reikšmės yra pakeistos ar pasiektos (43).

42

43

| (75) | Antrasis plano ramstis susijęs su organizacinėmis ir valdymo priemonėmis, kurios, be kita ko, apima darbuotojų skaičiaus mažinimą ir perskirstymą. 2021–2026 m. uždarius gamybos įmones, būtų atleisti ir perskirstyti darbuotojai. 2020 m. pabaigoje įmonėje „CE Oltenia“ buvo [...] darbuotojų; numatoma, kad jų skaičius laipsniškai mažės [...] proc. (palyginti su [...] proc., kaip numatyta pradiniame restruktūrizavimo plane) ir 2026 m. pasieks [...] proc. Du pagrindiniai darbuotojų skaičiaus mažinimo būdai būtų atleidimas iš darbo dėl įmonių uždarymo (2021–2026 m. būtų atleista [...] darbuotojų) ir ankstyvas išėjimas į pensiją. Numatomas darbuotojų, reikalingų naujiems fotovoltiniams ir dujų įrenginiams eksploatuoti, skaičius yra [...] ir visi jie būtų dabartiniai įmonės „CE Oltenia“ darbuotojai. Todėl [...]. |
| --- | --- |

(75)

Antrasis plano ramstis susijęs su organizacinėmis ir valdymo priemonėmis, kurios, be kita ko, apima darbuotojų skaičiaus mažinimą ir perskirstymą. 2021–2026 m. uždarius gamybos įmones, būtų atleisti ir perskirstyti darbuotojai. 2020 m. pabaigoje įmonėje „CE Oltenia“ buvo [...] darbuotojų; numatoma, kad jų skaičius laipsniškai mažės [...] proc. (palyginti su [...] proc., kaip numatyta pradiniame restruktūrizavimo plane) ir 2026 m. pasieks [...] proc. Du pagrindiniai darbuotojų skaičiaus mažinimo būdai būtų atleidimas iš darbo dėl įmonių uždarymo (2021–2026 m. būtų atleista [...] darbuotojų) ir ankstyvas išėjimas į pensiją. Numatomas darbuotojų, reikalingų naujiems fotovoltiniams ir dujų įrenginiams eksploatuoti, skaičius yra [...] ir visi jie būtų dabartiniai įmonės „CE Oltenia“ darbuotojai. Todėl [...].

| (76) | Trečiąjį plano ramstį sudaro aplinkos apsaugos priemonės. Tai daugiausia priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi metinių įsipareigojimų, susijusių su išmetamu CO2 kiekiu (44). Be to, energijos rūšių derinio įvairinimas turėtų teigiamą poveikį išmetamo CO2 kiekio, susidarančio gaminant elektros energiją, lygiui, nes gamtinių dujų elektrinių (o dar labiau fotovoltinių elektrinių) išmetamų teršalų kiekis yra mažesnis nei lignitą deginančių elektrinių, todėl nuo 2026 m. išmetamo CO2 kiekis bus mažesnis nei restruktūrizavimo laikotarpio pradžioje. |
| --- | --- |

(76)

Trečiąjį plano ramstį sudaro aplinkos apsaugos priemonės. Tai daugiausia priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi metinių įsipareigojimų, susijusių su išmetamu CO2 kiekiu (44). Be to, energijos rūšių derinio įvairinimas turėtų teigiamą poveikį išmetamo CO2 kiekio, susidarančio gaminant elektros energiją, lygiui, nes gamtinių dujų elektrinių (o dar labiau fotovoltinių elektrinių) išmetamų teršalų kiekis yra mažesnis nei lignitą deginančių elektrinių, todėl nuo 2026 m. išmetamo CO2 kiekis bus mažesnis nei restruktūrizavimo laikotarpio pradžioje.

2

44

2

2

| (77) | Be to, restruktūrizavimo laikotarpiu įmonė „CE Oltenia“ planuoja įgyvendinti šias aplinkos apsaugos investicijas: i) šlako ir pelenų nuosėdų pakėlimo darbus ir ii) dūmų dujų išmetamo NOx, SO2 ir dulkių kiekio mažinimo iki nacionalinės teisės aktais nustatytų ribų darbus. |
| --- | --- |

(77)

Be to, restruktūrizavimo laikotarpiu įmonė „CE Oltenia“ planuoja įgyvendinti šias aplinkos apsaugos investicijas: i) šlako ir pelenų nuosėdų pakėlimo darbus ir ii) dūmų dujų išmetamo NOx, SO2 ir dulkių kiekio mažinimo iki nacionalinės teisės aktais nustatytų ribų darbus.

2

| (78) | Ketvirtasis plano ramstis susijęs su finansinėmis priemonėmis, kurios visų pirma apima banko paskolų išlaidas ir išlaidas, susijusias su SPĮ steigimu. Finansavimo išlaidos (komisiniai mokesčiai ir palūkanos), susijusios su esamomis paskolomis 2021–2026 m. laikotarpiu, sudarytų [...] EUR. 2022–2025 m. laikotarpiu išlaidos su palūkanomis ir komisiniais, susijusiais su sutartyse numatytais kreditais, padidėjo, palyginti su pradiniu restruktūrizavimo planu, o tai atspindi padidėjusias palūkanų normas, taikomas už ankstesnes paskolas. Į restruktūrizavimo išlaidas taip pat įtrauktos maždaug [...] EUR palūkanos, susijusios su naujomis paskolomis, kurios būtų grąžintos per restruktūrizavimo laikotarpį. Kita finansinių priemonių išlaidų kategorija yra susijusi su SPĮ kūrimu ir apima išlaidas galimybių studijoms atlikti, urbanistikos sertifikatams, aplinkosaugos leidimams, techniniams prisijungimo leidimams gauti. |
| --- | --- |

(78)

Ketvirtasis plano ramstis susijęs su finansinėmis priemonėmis, kurios visų pirma apima banko paskolų išlaidas ir išlaidas, susijusias su SPĮ steigimu. Finansavimo išlaidos (komisiniai mokesčiai ir palūkanos), susijusios su esamomis paskolomis 2021–2026 m. laikotarpiu, sudarytų [...] EUR. 2022–2025 m. laikotarpiu išlaidos su palūkanomis ir komisiniais, susijusiais su sutartyse numatytais kreditais, padidėjo, palyginti su pradiniu restruktūrizavimo planu, o tai atspindi padidėjusias palūkanų normas, taikomas už ankstesnes paskolas. Į restruktūrizavimo išlaidas taip pat įtrauktos maždaug [...] EUR palūkanos, susijusios su naujomis paskolomis, kurios būtų grąžintos per restruktūrizavimo laikotarpį. Kita finansinių priemonių išlaidų kategorija yra susijusi su SPĮ kūrimu ir apima išlaidas galimybių studijoms atlikti, urbanistikos sertifikatams, aplinkosaugos leidimams, techniniams prisijungimo leidimams gauti.

4.3.2.   Restruktūrizavimo plano finansavimas

Restruktūrizavimo plano finansavimas

4.3.2.1.   Restruktūrizavimo išlaidos

Restruktūrizavimo išlaidos

| (79) | Rumunija teigia, kad restruktūrizavimo išlaidos, susijusios su restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimu, ir išlaidos, kurias tikimasi patirti 2021–2026 m. restruktūrizavimo laikotarpiu, įskaitant investuotojų įnašą, sudarytų 3,94 mlrd. EUR. Iš jų maždaug 1,52 mlrd. EUR yra susiję su fotovoltinių parkų, gamtinių dujų elektrinių blokų plėtra, taip pat labai mažos hidroelektrinės atnaujinimu ir modernizavimu; maždaug 48 mln. EUR – lignito gamybos pajėgumų uždarymu ir (arba) išsaugojimu; maždaug 210 mln. EUR – investicijomis į trumpalaikį turtą (pavyzdžiui, investicijomis į senos įrangos atnaujinimą); dar maždaug 67 mln. EUR – organizacinėmis ir valdymo priemonėmis (iš kurių didžioji dalis būtų skirta personalo restruktūrizavimui); maždaug 1,77 mlrd. EUR – CO2 leidimų įsigijimu; maždaug 60 mln. EUR – finansinėms priemonėms (daugiausia paskolomis) ir maždaug 259 mln. EUR būtinu likvidumu, reikalingu būtiniausioms einamosioms išlaidoms padengti, kad būtų palaikoma įmonės veikla. |
| --- | --- |

(79)

Rumunija teigia, kad restruktūrizavimo išlaidos, susijusios su restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimu, ir išlaidos, kurias tikimasi patirti 2021–2026 m. restruktūrizavimo laikotarpiu, įskaitant investuotojų įnašą, sudarytų 3,94 mlrd. EUR. Iš jų maždaug 1,52 mlrd. EUR yra susiję su fotovoltinių parkų, gamtinių dujų elektrinių blokų plėtra, taip pat labai mažos hidroelektrinės atnaujinimu ir modernizavimu; maždaug 48 mln. EUR – lignito gamybos pajėgumų uždarymu ir (arba) išsaugojimu; maždaug 210 mln. EUR – investicijomis į trumpalaikį turtą (pavyzdžiui, investicijomis į senos įrangos atnaujinimą); dar maždaug 67 mln. EUR – organizacinėmis ir valdymo priemonėmis (iš kurių didžioji dalis būtų skirta personalo restruktūrizavimui); maždaug 1,77 mlrd. EUR – CO2 leidimų įsigijimu; maždaug 60 mln. EUR – finansinėms priemonėms (daugiausia paskolomis) ir maždaug 259 mln. EUR būtinu likvidumu, reikalingu būtiniausioms einamosioms išlaidoms padengti, kad būtų palaikoma įmonės veikla.

2

4.3.2.2.   Restruktūrizavimo priemonių finansavimo šaltiniai

Restruktūrizavimo priemonių finansavimo šaltiniai

a)   Viešasis finansavimas

| (80) | Rumunijos valstybė paremtų įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimą ne didesne kaip maždaug 1,76 mlrd. EUR suma, kurią sudarytų 1 090 mln. EUR dotacija, 195,8 mln. EUR paskolos valstybės garantija, 226 mln. EUR (RON) kapitalo injekcija, taip pat maždaug 251 mln. EUR sanavimo paskolos konvertavimas į dotaciją (žr. 27 konstatuojamąją dalį). Dar 895,3 mln. EUR pagalbos būtų planuojama išmokėti iš Modernizavimo fondo (45), jeigu Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos atitinkamai patvirtins Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas. Taigi bendra numatyta restruktūrizavimo pagalbos suma įmonei „CE Oltenia“ sudarytų 2 658,1 mln. EUR, iš kurių 492 mln. EUR jau skirti (t. y. 251 mln. EUR sanavimo pagalba ir 241 mln. EUR dotacija, kuri yra 1 090 mln. EUR dotacijos dalis, žr. 28 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(80)

Rumunijos valstybė paremtų įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimą ne didesne kaip maždaug 1,76 mlrd. EUR suma, kurią sudarytų 1 090 mln. EUR dotacija, 195,8 mln. EUR paskolos valstybės garantija, 226 mln. EUR (RON) kapitalo injekcija, taip pat maždaug 251 mln. EUR sanavimo paskolos konvertavimas į dotaciją (žr. 27 konstatuojamąją dalį). Dar 895,3 mln. EUR pagalbos būtų planuojama išmokėti iš Modernizavimo fondo (45), jeigu Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos atitinkamai patvirtins Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas. Taigi bendra numatyta restruktūrizavimo pagalbos suma įmonei „CE Oltenia“ sudarytų 2 658,1 mln. EUR, iš kurių 492 mln. EUR jau skirti (t. y. 251 mln. EUR sanavimo pagalba ir 241 mln. EUR dotacija, kuri yra 1 090 mln. EUR dotacijos dalis, žr. 28 konstatuojamąją dalį).

45

| (81) | Modernizavimo fonde skiriamos prioritetinės ir neprioritetinės investicijos. Prioritetinių investicijų atveju iš Modernizavimo fondo gali būti finansuojama iki 100 proc. atitinkamų išlaidų vertės, atsižvelgiant į taikomas valstybės pagalbos taisykles, o neprioritetinių investicijų atveju – iki 70 proc. atitinkamų išlaidų vertės, atsižvelgiant į taikomas valstybės pagalbos taisykles ir su sąlyga, kad likusios išlaidos finansuojamos iš privačių šaltinių. Europos investicijų bankui patvirtinus investicijų statusą (prioritetinės ar neprioritetinės), remiantis oficialiais dokumentais, investicijos į du gamtinių dujų blokus – 850 MW Išalnicos elektrinėje ir 475 MW Turčenio elektrinėje – laikomos neprioritetinėmis investicijomis, o investicijos į aštuonis fotovoltinius parkus gali būti laikomos prioritetinėmis investicijomis. |
| --- | --- |

(81)

Modernizavimo fonde skiriamos prioritetinės ir neprioritetinės investicijos. Prioritetinių investicijų atveju iš Modernizavimo fondo gali būti finansuojama iki 100 proc. atitinkamų išlaidų vertės, atsižvelgiant į taikomas valstybės pagalbos taisykles, o neprioritetinių investicijų atveju – iki 70 proc. atitinkamų išlaidų vertės, atsižvelgiant į taikomas valstybės pagalbos taisykles ir su sąlyga, kad likusios išlaidos finansuojamos iš privačių šaltinių. Europos investicijų bankui patvirtinus investicijų statusą (prioritetinės ar neprioritetinės), remiantis oficialiais dokumentais, investicijos į du gamtinių dujų blokus – 850 MW Išalnicos elektrinėje ir 475 MW Turčenio elektrinėje – laikomos neprioritetinėmis investicijomis, o investicijos į aštuonis fotovoltinius parkus gali būti laikomos prioritetinėmis investicijomis.

| (82) | Siekdamos tinkamai atlyginti už restruktūrizavimo pagalbą ir padidinti atlygį už valstybės pagalbą, Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2026 m.) parduoti pakankamai Rumunijos valstybės turimų įmonės „CE Oltenia“ akcijų. Akcijų pardavimas būtų vykdomas per viešą akcijų siūlymą, kuris būtų parengtas taip, kad valstybė gautų kuo didesnį atlygį. Galutinis parduodamų akcijų skaičius būtų nustatytas pradėjus pardavimo procesą, atsižvelgiant į būsimų SPĮ struktūrą, akcinio kapitalo mažinimo ir didinimo procesus. Bet kuriuo atveju akcijų pardavimo turėtų pakakti, kad būtų atlyginta už valstybės įnašą į restruktūrizavimo planą, o tai reikštų ne mažiau kaip 20 proc. nuosavybės teisių. |
| --- | --- |

(82)

Siekdamos tinkamai atlyginti už restruktūrizavimo pagalbą ir padidinti atlygį už valstybės pagalbą, Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2026 m.) parduoti pakankamai Rumunijos valstybės turimų įmonės „CE Oltenia“ akcijų. Akcijų pardavimas būtų vykdomas per viešą akcijų siūlymą, kuris būtų parengtas taip, kad valstybė gautų kuo didesnį atlygį. Galutinis parduodamų akcijų skaičius būtų nustatytas pradėjus pardavimo procesą, atsižvelgiant į būsimų SPĮ struktūrą, akcinio kapitalo mažinimo ir didinimo procesus. Bet kuriuo atveju akcijų pardavimo turėtų pakakti, kad būtų atlyginta už valstybės įnašą į restruktūrizavimo planą, o tai reikštų ne mažiau kaip 20 proc. nuosavybės teisių.

| (83) | Dėl įsipareigojimo sumažinti Rumunijos valstybės dalį įmonėje „CE Oltenia“ (82 konstatuojamoji dalis) Rumunija taip pat patikslino, kad teisės aktas, kuriuo remiantis bus vykdomas pardavimo procesas, bus vyriausybės nutarimas, kuriuo patvirtinama privatizavimo strategija parduoti Rumunijos valstybės valdomas įmonės „CE Oltenia“ akcijas. Priėmus šį sprendimą, būtų atrinktas konsultantas, kuris nuo 2024 m. vykdytų konkrečius šio proceso etapus, kad procesas būtų baigtas iki 2026 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(83)

Dėl įsipareigojimo sumažinti Rumunijos valstybės dalį įmonėje „CE Oltenia“ (82 konstatuojamoji dalis) Rumunija taip pat patikslino, kad teisės aktas, kuriuo remiantis bus vykdomas pardavimo procesas, bus vyriausybės nutarimas, kuriuo patvirtinama privatizavimo strategija parduoti Rumunijos valstybės valdomas įmonės „CE Oltenia“ akcijas. Priėmus šį sprendimą, būtų atrinktas konsultantas, kuris nuo 2024 m. vykdytų konkrečius šio proceso etapus, kad procesas būtų baigtas iki 2026 m. pabaigos.

| (84) | Rumunija pateikė įmonės „PricewaterhouseCoopers“ (toliau – įmonė „PwC“) parengtą vertinimo analizę, skirtą 20 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo, kurį valstybė turi parduoti iki 2026 m. pabaigos, rinkos vertei nustatyti. Vertinimas grindžiamas pajamų metodu, t. y. diskontuotų pinigų srautų metodu, nes jis atspindi konkrečias tikėtinas įmonės „CE Oltenia“ veiklos charakteristikas po restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Remiantis vertinimo analize, orientacinė 20 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo rinkos vertė 2026 m. gruodžio 31 d. buvo įvertinta [...] EUR pagal pagrindinį scenarijų [...] arba [...] EUR pagal alternatyvų scenarijų (kai pinigų srautai prognozuojami per visą veiklos laikotarpį (t. y. 30 metų), o ne neribotam laikui). Pardavus akcijas, ši suma būtų valstybės ex post atlygis už paramą įmonei „CE Oltenia“. |
| --- | --- |

(84)

Rumunija pateikė įmonės „PricewaterhouseCoopers“ (toliau – įmonė „PwC“) parengtą vertinimo analizę, skirtą 20 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo, kurį valstybė turi parduoti iki 2026 m. pabaigos, rinkos vertei nustatyti. Vertinimas grindžiamas pajamų metodu, t. y. diskontuotų pinigų srautų metodu, nes jis atspindi konkrečias tikėtinas įmonės „CE Oltenia“ veiklos charakteristikas po restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Remiantis vertinimo analize, orientacinė 20 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo rinkos vertė 2026 m. gruodžio 31 d. buvo įvertinta [...] EUR pagal pagrindinį scenarijų [...] arba [...] EUR pagal alternatyvų scenarijų (kai pinigų srautai prognozuojami per visą veiklos laikotarpį (t. y. 30 metų), o ne neribotam laikui). Pardavus akcijas, ši suma būtų valstybės ex post atlygis už paramą įmonei „CE Oltenia“.

ex post

b)   Nuosavas įnašas

| (85) | Rumunija pateikė įmonės „CE Oltenia“ nuosavo įnašo į restruktūrizavimo išlaidas, kurio suma siekia 1,98 mlrd. EUR, šaltinius. Iš šios sumos 1 275 mln. EUR būtų gauta iš elektros energijos pardavimo OPCOM rinkoje ir kitais esamais kanalais (iš jų 315 mln. EUR pagal sutartis, kurių trukmė ilgesnė nei vieni metai), iki 350 mln. EUR iš bankų paskolų, 250 mln. EUR iš investuotojų dalyvavimo SPĮ ir 104 mln. EUR kaip įmonės „CE Oltenia“ nepiniginis įnašas į SPĮ. |
| --- | --- |

(85)

Rumunija pateikė įmonės „CE Oltenia“ nuosavo įnašo į restruktūrizavimo išlaidas, kurio suma siekia 1,98 mlrd. EUR, šaltinius. Iš šios sumos 1 275 mln. EUR būtų gauta iš elektros energijos pardavimo OPCOM rinkoje ir kitais esamais kanalais (iš jų 315 mln. EUR pagal sutartis, kurių trukmė ilgesnė nei vieni metai), iki 350 mln. EUR iš bankų paskolų, 250 mln. EUR iš investuotojų dalyvavimo SPĮ ir 104 mln. EUR kaip įmonės „CE Oltenia“ nepiniginis įnašas į SPĮ.

Elektros energijos pardavimas

Elektros energijos pardavimas

| (86) | Didžiąją Rumunijos siūlomo nuosavo įnašo dalį sudaro elektros energijos pardavimas vidaus rinkos segmentuose, kuriuos valdo rinkos operatorius (OPCOM) arba perdavimo sistemos operatorius (įmonė „Transelectrica“): kitos paros ir einamosios paros rinkoje, konkurencinių aukcionų ir (arba) sutarčių, reguliuojamose arba balansavimo rinkose. |
| --- | --- |

(86)

Didžiąją Rumunijos siūlomo nuosavo įnašo dalį sudaro elektros energijos pardavimas vidaus rinkos segmentuose, kuriuos valdo rinkos operatorius (OPCOM) arba perdavimo sistemos operatorius (įmonė „Transelectrica“): kitos paros ir einamosios paros rinkoje, konkurencinių aukcionų ir (arba) sutarčių, reguliuojamose arba balansavimo rinkose.

| (87) | Rumunija mano, kad 2021–2025 m. laikotarpiu pajamos iš elektros energijos pardavimo, sudarysiančios nuosavo įnašo dalį, sieks 1 275 mln. EUR, iš kurių 574 mln. EUR gauta iš elektros energijos pardavimo 2021 m. |
| --- | --- |

(87)

Rumunija mano, kad 2021–2025 m. laikotarpiu pajamos iš elektros energijos pardavimo, sudarysiančios nuosavo įnašo dalį, sieks 1 275 mln. EUR, iš kurių 574 mln. EUR gauta iš elektros energijos pardavimo 2021 m.

| (88) | Be to, įmonė „CE Oltenia“ derėjosi dėl elektros energijos pirkimo–pardavimo sutarčių, kurių planuojama vertė siekia [...] EUR. Tačiau, nepaisant to, kad iki 2021 m. birželio mėn. vidurio buvo pasirašyti keli ketinimų protokolai dėl galimų elektros energijos pirkimo–pardavimo sutarčių, nė viena sutartis nebuvo sudaryta. Kadangi numatytos elektros energijos pirkimo–pardavimo sutartys nebuvo sudarytos, be kita ko, dėl to, kad šiuo metu pagal Rumunijos teisę tokių sutarčių sudaryti neleidžiama, jos nėra Rumunijos pateikto nuosavo įnašo dalis. |
| --- | --- |

(88)

Be to, įmonė „CE Oltenia“ derėjosi dėl elektros energijos pirkimo–pardavimo sutarčių, kurių planuojama vertė siekia [...] EUR. Tačiau, nepaisant to, kad iki 2021 m. birželio mėn. vidurio buvo pasirašyti keli ketinimų protokolai dėl galimų elektros energijos pirkimo–pardavimo sutarčių, nė viena sutartis nebuvo sudaryta. Kadangi numatytos elektros energijos pirkimo–pardavimo sutartys nebuvo sudarytos, be kita ko, dėl to, kad šiuo metu pagal Rumunijos teisę tokių sutarčių sudaryti neleidžiama, jos nėra Rumunijos pateikto nuosavo įnašo dalis.

Nepagrindinio turto pardavimas

Nepagrindinio turto pardavimas

| (89) | Pradiniame restruktūrizavimo plane buvo numatyta parduoti nepagrindinį turtą, o tai turėjo sudaryti 2 mln. EUR nuosavą įnašą. Tačiau šio turto pardavimo procedūra dar nepradėta, todėl patikslintame restruktūrizavimo plane toks pardavimas nenumatytas kaip nuosavo įnašo šaltinis. |
| --- | --- |

(89)

Pradiniame restruktūrizavimo plane buvo numatyta parduoti nepagrindinį turtą, o tai turėjo sudaryti 2 mln. EUR nuosavą įnašą. Tačiau šio turto pardavimo procedūra dar nepradėta, todėl patikslintame restruktūrizavimo plane toks pardavimas nenumatytas kaip nuosavo įnašo šaltinis.

Partnerių dalyvavimas SPĮ

Partnerių dalyvavimas SPĮ

| (90) | Patikslintame restruktūrizavimo plane kaip nuosavas įnašas taip pat įtrauktas SPĮ kūrimas siekiant kartu su kitais veiklos vykdytojais investuoti į naują dujų ir fotovoltinės energijos gamybą (žr. 110 konstatuojamąją dalį ir toliau). Bendra investuotojų įnašo į [...] SPĮ akcinį kapitalą suma yra maždaug [...] EUR, o tai kartu su [...] EUR bendromis kapitalo išlaidomis, kurias investuotojai finansuos, reiškia, kad bendras investuotojų įnašas į nuosavą kapitalą yra maždaug [...] EUR. Investuotojų įnašas į su naujais elektros energijos įrenginiais susijusias išlaidas būtų papildytas Modernizavimo fondo lėšomis, jei Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos patvirtins Europos investicijų bankas arba atitinkamai Modernizavimo fondo Investicijų komitetas, bankai ir įmonė „CE Oltenia“. |
| --- | --- |

(90)

Patikslintame restruktūrizavimo plane kaip nuosavas įnašas taip pat įtrauktas SPĮ kūrimas siekiant kartu su kitais veiklos vykdytojais investuoti į naują dujų ir fotovoltinės energijos gamybą (žr. 110 konstatuojamąją dalį ir toliau). Bendra investuotojų įnašo į [...] SPĮ akcinį kapitalą suma yra maždaug [...] EUR, o tai kartu su [...] EUR bendromis kapitalo išlaidomis, kurias investuotojai finansuos, reiškia, kad bendras investuotojų įnašas į nuosavą kapitalą yra maždaug [...] EUR. Investuotojų įnašas į su naujais elektros energijos įrenginiais susijusias išlaidas būtų papildytas Modernizavimo fondo lėšomis, jei Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos patvirtins Europos investicijų bankas arba atitinkamai Modernizavimo fondo Investicijų komitetas, bankai ir įmonė „CE Oltenia“.

Įmonės „CE Oltenia“ nepiniginis įnašas į SPĮ

Įmonės „CE Oltenia“ nepiniginis įnašas į SPĮ

| (91) | Įmonė „CE Oltenia“ įneštų nepiniginį įnašą į SPĮ akcinį kapitalą, t. y. materialųjį ir nematerialųjį turtą, kurio bendra vertė yra maždaug 104 mln. EUR ir kurį sudaro žemės sklypai, esamas prisijungimas prie elektros ir dujų tinklų, galimybių ir sprendimų studijos dėl prisijungimo prie elektros tinklo, esamų komunalinių paslaugų tinklų, logistikos įrenginių ir pan. Ši suma buvo nustatyta remiantis įmonės „PwC“ atliktu vertinimu, o (atrinkti) SPĮ projektų investuotojai ją patvirtino ir pripažino kaip teisingą įmonės „CE Oltenia“ įnašo vertę. |
| --- | --- |

(91)

Įmonė „CE Oltenia“ įneštų nepiniginį įnašą į SPĮ akcinį kapitalą, t. y. materialųjį ir nematerialųjį turtą, kurio bendra vertė yra maždaug 104 mln. EUR ir kurį sudaro žemės sklypai, esamas prisijungimas prie elektros ir dujų tinklų, galimybių ir sprendimų studijos dėl prisijungimo prie elektros tinklo, esamų komunalinių paslaugų tinklų, logistikos įrenginių ir pan. Ši suma buvo nustatyta remiantis įmonės „PwC“ atliktu vertinimu, o (atrinkti) SPĮ projektų investuotojai ją patvirtino ir pripažino kaip teisingą įmonės „CE Oltenia“ įnašo vertę.

Bankų paskolos

Bankų paskolos

| (92) | Išalnicos ir Turčenio KCDT projektų finansavimas bus gautas iš [...] ir [...], kurios yra [...] EUR skirsiančio sindikato pagrindinės narės (46). Aštuonių fotovoltinių parkų statybos ir eksploatavimo finansavimas bus gautas sindikuotos paskolos forma vadovaujant Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (ERPB), kuriam susidomėjimą dėl [...] EUR sindikuotos paskolos išreiškė penki komerciniai bankai (47). Kalbant apie KCDT ir fotovoltinių jėgainių projektų finansavimą bankų lėšomis, dar nėra pasirašytų paskolos sutarčių, o bankai kol kas išreiškė susidomėjimą pasirašydami orientacinius ketinimų protokolus (48). Tuose ketinimų protokoluose, kuriuos pasirašė pagrindiniai sindikato nariai, ir kitų bankų pareikštame susidomėjime dalyvauti sindikatuose nurodyta, kad bankai bet kokį finansavimą suteiks tik tada, kai Komisija patvirtins įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planą. Rumunija informavo Komisiją, kad įmonė „CE Oltenia“ ketina imti bankų paskolas, kurių didžiausia suma neviršija [...] EUR, nepaisant to, kad bankai išreiškė susidomėjimą teikti didesnės sumos ([...] EUR) finansavimą KCDT ir fotovoltinių elektrinių projektams. |
| --- | --- |

(92)

Išalnicos ir Turčenio KCDT projektų finansavimas bus gautas iš [...] ir [...], kurios yra [...] EUR skirsiančio sindikato pagrindinės narės (46). Aštuonių fotovoltinių parkų statybos ir eksploatavimo finansavimas bus gautas sindikuotos paskolos forma vadovaujant Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (ERPB), kuriam susidomėjimą dėl [...] EUR sindikuotos paskolos išreiškė penki komerciniai bankai (47). Kalbant apie KCDT ir fotovoltinių jėgainių projektų finansavimą bankų lėšomis, dar nėra pasirašytų paskolos sutarčių, o bankai kol kas išreiškė susidomėjimą pasirašydami orientacinius ketinimų protokolus (48). Tuose ketinimų protokoluose, kuriuos pasirašė pagrindiniai sindikato nariai, ir kitų bankų pareikštame susidomėjime dalyvauti sindikatuose nurodyta, kad bankai bet kokį finansavimą suteiks tik tada, kai Komisija patvirtins įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planą. Rumunija informavo Komisiją, kad įmonė „CE Oltenia“ ketina imti bankų paskolas, kurių didžiausia suma neviršija [...] EUR, nepaisant to, kad bankai išreiškė susidomėjimą teikti didesnės sumos ([...] EUR) finansavimą KCDT ir fotovoltinių elektrinių projektams.

46

47

48

4.3.2.3.   Dalijimasis našta ir „Fondul Proprietatea“ įnašas

Dalijimasis našta ir „Fondul Proprietatea“ įnašas

| (93) | Siekiant, kad smulkusis akcininkas „Fondul Proprietatea“ prisidėtų (7 konstatuojamoji dalis) prie įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo, sumažinus kapitalą būtų iš dalies padengtas perkeltas nuostolis. 2020 m. gruodžio 31 d. perkeltas nuostolis sudarė maždaug 345 mln. EUR (1 710 mln. RON); šis nuostolis bus sumažintas iki maždaug 100 mln. EUR (493 mln. RON), konvertavus 1 217 mln. RON (atitinka maždaug 251 mln. EUR) sudarančią sanavimo pagalbą iš paskolos į dotaciją. Apskaitinio nuostolio, kuris yra sukauptas perkeltas nuostolis, padengimą mažinant akcinį kapitalą visi akcininkai padengs proporcingai. |
| --- | --- |

(93)

Siekiant, kad smulkusis akcininkas „Fondul Proprietatea“ prisidėtų (7 konstatuojamoji dalis) prie įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo, sumažinus kapitalą būtų iš dalies padengtas perkeltas nuostolis. 2020 m. gruodžio 31 d. perkeltas nuostolis sudarė maždaug 345 mln. EUR (1 710 mln. RON); šis nuostolis bus sumažintas iki maždaug 100 mln. EUR (493 mln. RON), konvertavus 1 217 mln. RON (atitinka maždaug 251 mln. EUR) sudarančią sanavimo pagalbą iš paskolos į dotaciją. Apskaitinio nuostolio, kuris yra sukauptas perkeltas nuostolis, padengimą mažinant akcinį kapitalą visi akcininkai padengs proporcingai.

| (94) | Po akcinio kapitalo sumažinimo akcinis kapitalas būtų padidintas maždaug [...] EUR, o tai sumažintų „Fondul Proprietatea“ dalį įmonėje „CE Oltenia“ nuo [...] proc. iki maždaug [...] proc. Šiuo tikslu 2021 m. gruodžio 21 d. pasirašytas įmonės „CE Oltenia“, „Fondul Proprietatea“ ir Energetikos ministerijos susitarimo memorandumas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad „Fondul Proprietatea“ balsuotų už tokį padidinimą, nes pagal įmonės „CE Oltenia“ steigimo dokumentus akcinio kapitalo didinimui reikalinga 90 proc. akcininkų balsų dauguma. |
| --- | --- |

(94)

Po akcinio kapitalo sumažinimo akcinis kapitalas būtų padidintas maždaug [...] EUR, o tai sumažintų „Fondul Proprietatea“ dalį įmonėje „CE Oltenia“ nuo [...] proc. iki maždaug [...] proc. Šiuo tikslu 2021 m. gruodžio 21 d. pasirašytas įmonės „CE Oltenia“, „Fondul Proprietatea“ ir Energetikos ministerijos susitarimo memorandumas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad „Fondul Proprietatea“ balsuotų už tokį padidinimą, nes pagal įmonės „CE Oltenia“ steigimo dokumentus akcinio kapitalo didinimui reikalinga 90 proc. akcininkų balsų dauguma.

4.3.3.   Finansinės projekcijos

Finansinės projekcijos

| (95) | Patikslinto restruktūrizavimo plano trukmė pailgėja nuo penkerių iki šešerių metų, kad būtų atsižvelgta į lignitą deginančių blokų laipsniško uždarymo kalendorių ir dujų gamybos pajėgumų paleidimo datą. Todėl, nors restruktūrizavimo planas apima laikotarpį nuo 2021 m. pradžios iki 2026 m. pabaigos, įmonės „CE Oltenia“ pateiktos finansinės projekcijos apima laikotarpį iki 2030 m.

  3 lentelė


  Atrinkti finansiniai duomenys iš patikslinto 2021–2026 m. restruktūrizavimo plano su perspektyva iki 2028 m.














  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| | Restruktūrizavimo laikotarpis | | | Laikotarpis po restruktūrizavimo (*2) |
| (mln. EUR) | 2021 m. | 2022 m. | 2023 m. | 2024 m | 2025 m. | 2026 m. | 2027 m. | 2028 m. |
| Veiklos pajamos | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Veiklos sąnaudos | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis rezultatas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Iš viso nuosavo kapitalo | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | |
| Nuosavo kapitalo grąža | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Panaudoto kapitalo grąža | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

(95)

Patikslinto restruktūrizavimo plano trukmė pailgėja nuo penkerių iki šešerių metų, kad būtų atsižvelgta į lignitą deginančių blokų laipsniško uždarymo kalendorių ir dujų gamybos pajėgumų paleidimo datą. Todėl, nors restruktūrizavimo planas apima laikotarpį nuo 2021 m. pradžios iki 2026 m. pabaigos, įmonės „CE Oltenia“ pateiktos finansinės projekcijos apima laikotarpį iki 2030 m.

3 lentelė

3 lentelė

Atrinkti finansiniai duomenys iš patikslinto 2021–2026 m. restruktūrizavimo plano su perspektyva iki 2028 m.

Atrinkti finansiniai duomenys iš patikslinto 2021–2026 m. restruktūrizavimo plano su perspektyva iki 2028 m.

(mln. EUR)

Restruktūrizavimo laikotarpis

Laikotarpis po restruktūrizavimo (*2)

*2

(mln. EUR)

2021 m.

2022 m.

2023 m.

2024 m

2025 m.

2026 m.

2027 m.

2028 m.

Veiklos pajamos

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Veiklos sąnaudos

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis rezultatas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Iš viso nuosavo kapitalo

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuosavo kapitalo grąža

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Panaudoto kapitalo grąža

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| (96) | Elektros energijos pardavimas yra svarbiausias įmonės „CE Oltenia“ ekonominių pajamų šaltinis, kuris istoriškai (2017–2020 m.) sudarė apie 85 proc. visų jos veiklos pajamų. Jo vertinimas grindžiamas toliau nurodytomis prielaidomis: įrengtąja galia, darbo valandų skaičiumi / vidutinės apkrovos koeficientu, sąnaudomis technologinėms reikmėms, elektros energijos pardavimo apimtimi pagal rinkos segmentus ir vidutine pardavimo kaina kiekviename segmente. |
| --- | --- |

(96)

Elektros energijos pardavimas yra svarbiausias įmonės „CE Oltenia“ ekonominių pajamų šaltinis, kuris istoriškai (2017–2020 m.) sudarė apie 85 proc. visų jos veiklos pajamų. Jo vertinimas grindžiamas toliau nurodytomis prielaidomis: įrengtąja galia, darbo valandų skaičiumi / vidutinės apkrovos koeficientu, sąnaudomis technologinėms reikmėms, elektros energijos pardavimo apimtimi pagal rinkos segmentus ir vidutine pardavimo kaina kiekviename segmente.

| (97) | Apskaičiuota, kad elektros energija, tiekiama iš įrengtų lignito pajėgumų, sumažės nuo [...] 2021 m. iki [...] 2025 m. ir [...] 2026 m., o gamyba labai mažoje hidroelektrinėje ir fotovoltiniuose parkuose nuo [...] m. sudarytų maždaug [...], elektros energijos gamyba dujas deginančiose elektrinėse, kurios bus pradėtos eksploatuoti 2026 m. viduryje, 2026 m. pabaigoje sudarys [...]. Po restruktūrizavimo (nuo 2027 m.) šių šaltinių (nebenaudojant lignito) gaminama elektros energija sieks [...]. |
| --- | --- |

(97)

Apskaičiuota, kad elektros energija, tiekiama iš įrengtų lignito pajėgumų, sumažės nuo [...] 2021 m. iki [...] 2025 m. ir [...] 2026 m., o gamyba labai mažoje hidroelektrinėje ir fotovoltiniuose parkuose nuo [...] m. sudarytų maždaug [...], elektros energijos gamyba dujas deginančiose elektrinėse, kurios bus pradėtos eksploatuoti 2026 m. viduryje, 2026 m. pabaigoje sudarys [...]. Po restruktūrizavimo (nuo 2027 m.) šių šaltinių (nebenaudojant lignito) gaminama elektros energija sieks [...].

| (98) | Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2026 m. elektros energijos pardavimas pagal gamybos šaltinius bus tik [...] suskirstytas taip: [...] iš lignito, [...] iš atsinaujinančiųjų išteklių ir [...] iš dujas deginančių įrenginių. Reikėtų pažymėti, kad [...] yra išskirtiniai metai įmonei „CE Oltenia“, nes [...], tačiau tuo pat metu pradės veikti dujas deginančios elektrinės [...]. Todėl [...] bus pirmieji metai, kai gamybai nebus naudojamas lignitas, o visą produkciją gamins dujų įrenginiai ir atsinaujinančiųjų išteklių elektrinės. Bendra gamyba [...] m. bus [...], palyginti su [...] [...] m., o veiklos pajamos atitinkamai padidės ir [...] m. pasieks [...] EUR, palyginti su [...] EUR [...] m. |
| --- | --- |

(98)

Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2026 m. elektros energijos pardavimas pagal gamybos šaltinius bus tik [...] suskirstytas taip: [...] iš lignito, [...] iš atsinaujinančiųjų išteklių ir [...] iš dujas deginančių įrenginių. Reikėtų pažymėti, kad [...] yra išskirtiniai metai įmonei „CE Oltenia“, nes [...], tačiau tuo pat metu pradės veikti dujas deginančios elektrinės [...]. Todėl [...] bus pirmieji metai, kai gamybai nebus naudojamas lignitas, o visą produkciją gamins dujų įrenginiai ir atsinaujinančiųjų išteklių elektrinės. Bendra gamyba [...] m. bus [...], palyginti su [...] [...] m., o veiklos pajamos atitinkamai padidės ir [...] m. pasieks [...] EUR, palyginti su [...] EUR [...] m.

| (99) | 2021 m. pajamas pagal rinkos segmentus sudaro pardavimas OPCOM rinkoje (61 proc.), pardavimas kitos paros rinkoje (34 proc.) ir balansavimo rinkoje (5 proc.). 2024 m., kai bus pradėtos gauti pajamos iš atsinaujinančiųjų išteklių, OPCOM rinkoje jos sumažės 6 proc., o tai bus kompensuota padidėjimu kitos paros piko rinkoje (kurioje, kaip manoma, bus prekiaujama fotovoltinių parkų pagaminta elektros energija), kurioje elektros energija prekiaujama [...]–[...] proc. didesne nei vidutinė metinė kaina. Be to, įmonė „CE Oltenia“ numato, kad 2026 m., palyginti su 2021 m., vidutinė elektros energijos kaina padidės [...] proc. |
| --- | --- |

(99)

2021 m. pajamas pagal rinkos segmentus sudaro pardavimas OPCOM rinkoje (61 proc.), pardavimas kitos paros rinkoje (34 proc.) ir balansavimo rinkoje (5 proc.). 2024 m., kai bus pradėtos gauti pajamos iš atsinaujinančiųjų išteklių, OPCOM rinkoje jos sumažės 6 proc., o tai bus kompensuota padidėjimu kitos paros piko rinkoje (kurioje, kaip manoma, bus prekiaujama fotovoltinių parkų pagaminta elektros energija), kurioje elektros energija prekiaujama [...]–[...] proc. didesne nei vidutinė metinė kaina. Be to, įmonė „CE Oltenia“ numato, kad 2026 m., palyginti su 2021 m., vidutinė elektros energijos kaina padidės [...] proc.

| (100) | Kaip matyti iš 3 lentelės, tikimasi, kad veiklos išlaidos viršys veiklos pajamas iki 2025 m. imtinai, daugiausia dėl padidėjusių CO2 leidimų išlaidų. Patikslintas restruktūrizavimo planas parengtas 2021 m. birželio mėn. darant prielaidą, kad vidutinė CO2 leidimų kaina 2021 m. bus 44 EUR už toną, o 2026 m. pasieks 63 EUR už toną. 2021 m. CO2 leidimų išlaidos sudaro 37 proc. visų įmonės „CE Oltenia“ veiklos išlaidų. Šias ilgalaikės penkerių metų prognozės vertes reikia palyginti su 2017–2021 m. penkerių metų laikotarpio vidutine CO2 leidimų kaina, kuri yra 27,05 EUR už toną. |
| --- | --- |

(100)

Kaip matyti iš 3 lentelės, tikimasi, kad veiklos išlaidos viršys veiklos pajamas iki 2025 m. imtinai, daugiausia dėl padidėjusių CO2 leidimų išlaidų. Patikslintas restruktūrizavimo planas parengtas 2021 m. birželio mėn. darant prielaidą, kad vidutinė CO2 leidimų kaina 2021 m. bus 44 EUR už toną, o 2026 m. pasieks 63 EUR už toną. 2021 m. CO2 leidimų išlaidos sudaro 37 proc. visų įmonės „CE Oltenia“ veiklos išlaidų. Šias ilgalaikės penkerių metų prognozės vertes reikia palyginti su 2017–2021 m. penkerių metų laikotarpio vidutine CO2 leidimų kaina, kuri yra 27,05 EUR už toną.

2

2

2

2

| (101) | 2021 m. gruodžio 21 d. Rumunija pateikė jautrumo analizę, kurioje atsispindi elektros energijos kainų padidėjimas per ankstesnius 2021 m. mėnesius ir tolesnis CO2 leidimų išlaidų didėjimas, taikant 80 EUR už toną kaip vidutinę leidimų kainą. Dėl to ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos reikalavimų laikymosi išlaidos 2021–2026 m. laikotarpiu padidėjo iki [...] EUR, palyginti su [...] EUR tuo pačiu laikotarpiu restruktūrizavimo plane nuo 2021 m. birželio mėn. |
| --- | --- |

(101)

2021 m. gruodžio 21 d. Rumunija pateikė jautrumo analizę, kurioje atsispindi elektros energijos kainų padidėjimas per ankstesnius 2021 m. mėnesius ir tolesnis CO2 leidimų išlaidų didėjimas, taikant 80 EUR už toną kaip vidutinę leidimų kainą. Dėl to ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos reikalavimų laikymosi išlaidos 2021–2026 m. laikotarpiu padidėjo iki [...] EUR, palyginti su [...] EUR tuo pačiu laikotarpiu restruktūrizavimo plane nuo 2021 m. birželio mėn.

2

| (102) | Rumunijos teigimu, ir tai patvirtina jautrumo analizė, gerokai padidėjusias CO2 leidimų išlaidas paskutiniais 2021 m. mėnesiais iš dalies kompensuos padidėjusi pagalbos suma, o daugiausia – labai išaugusios elektros energijos kainos, dėl kurių padidės pajamos. Rumunija pabrėžė, kad 75 proc. visų 2021–2025 m. laikotarpiu pagal sutartis gautinų pajamų yra pagrįstos kintamomis kainomis, o tai reiškia, kad toliau didėjant CO2 leidimų išlaidoms, įmonė „CE Oltenia“ galės padidinti sutartyse nustatytą elektros energijos kainą. Tik 25 proc. visų elektros energijos pajamų gaunama pagal sutartis su fiksuota kaina. Dauguma sutarčių baigs galioti ne vėliau kaip 2022 m. birželio mėn., todėl vėliau įmonės „CE Oltenia“ galės dar lanksčiau nukreipti tiekimą ir atsižvelgti į restruktūrizavimo laikotarpiu pasikeitusias gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(102)

Rumunijos teigimu, ir tai patvirtina jautrumo analizė, gerokai padidėjusias CO2 leidimų išlaidas paskutiniais 2021 m. mėnesiais iš dalies kompensuos padidėjusi pagalbos suma, o daugiausia – labai išaugusios elektros energijos kainos, dėl kurių padidės pajamos. Rumunija pabrėžė, kad 75 proc. visų 2021–2025 m. laikotarpiu pagal sutartis gautinų pajamų yra pagrįstos kintamomis kainomis, o tai reiškia, kad toliau didėjant CO2 leidimų išlaidoms, įmonė „CE Oltenia“ galės padidinti sutartyse nustatytą elektros energijos kainą. Tik 25 proc. visų elektros energijos pajamų gaunama pagal sutartis su fiksuota kaina. Dauguma sutarčių baigs galioti ne vėliau kaip 2022 m. birželio mėn., todėl vėliau įmonės „CE Oltenia“ galės dar lanksčiau nukreipti tiekimą ir atsižvelgti į restruktūrizavimo laikotarpiu pasikeitusias gamybos sąnaudas.

2

2

| (103) | Didelę veiklos sąnaudų dalį sudaro išlaidos personalui, kurios sumažėtų nuo [...] EUR 2021 m. iki [...] EUR 2026 m. Toks laipsniškas išlaidų personalui mažėjimas atitinka įmonės „CE Oltenia“ įsipareigojimą iki 2026 m. pabaigos sumažinti darbuotojų skaičių [...] proc. Nuo 2026 m. bendros metinės bendrovės veiklos išlaidos sumažės dėl mažesnio įsigyjamų CO2 leidimų kiekio, nes elektros energijos gamyba iš iškastinio kuro bus pakeista atsinaujinančiųjų išteklių įrenginiais ir dujų įrenginiais, o pastarieji išskiria mažiau anglies dioksido nei lignitą deginantys įrenginiai (76 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(103)

Didelę veiklos sąnaudų dalį sudaro išlaidos personalui, kurios sumažėtų nuo [...] EUR 2021 m. iki [...] EUR 2026 m. Toks laipsniškas išlaidų personalui mažėjimas atitinka įmonės „CE Oltenia“ įsipareigojimą iki 2026 m. pabaigos sumažinti darbuotojų skaičių [...] proc. Nuo 2026 m. bendros metinės bendrovės veiklos išlaidos sumažės dėl mažesnio įsigyjamų CO2 leidimų kiekio, nes elektros energijos gamyba iš iškastinio kuro bus pakeista atsinaujinančiųjų išteklių įrenginiais ir dujų įrenginiais, o pastarieji išskiria mažiau anglies dioksido nei lignitą deginantys įrenginiai (76 konstatuojamoji dalis).

2

| (104) | Kaip matyti iš 3 lentelės, iki 2025 m. įmonės EBITDA rodiklis (pajamos neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos) bus neigiamas, tačiau grynieji rezultatai bus teigiami (išskyrus 2022 m.). Nuo 2026 m., kai tikimasi laipsniškai atsisakyti lignito pajėgumų, įmonės „CE Oltenia“ EBITDA rodiklis ir pinigų srautai taps teigiami. Remiantis 2021 m. gruodžio mėn. pateikta jautrumo analize, nuo 2026 m. grynasis rezultatas ir EBITDA rodiklis bus teigiami. |
| --- | --- |

(104)

Kaip matyti iš 3 lentelės, iki 2025 m. įmonės EBITDA rodiklis (pajamos neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos) bus neigiamas, tačiau grynieji rezultatai bus teigiami (išskyrus 2022 m.). Nuo 2026 m., kai tikimasi laipsniškai atsisakyti lignito pajėgumų, įmonės „CE Oltenia“ EBITDA rodiklis ir pinigų srautai taps teigiami. Remiantis 2021 m. gruodžio mėn. pateikta jautrumo analize, nuo 2026 m. grynasis rezultatas ir EBITDA rodiklis bus teigiami.

| (105) | Be to, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2026 m. įmonė „CE Oltenia“ tikisi, kad 2025 ir 2026 m. nuosavo kapitalo grąža (ROE) bus [...] proc. ir dar labiau padidės po restruktūrizavimo, kai pagalbos gavėjui nebeteks didelių CO2 leidimų išlaidų našta. Ši grąža yra gerokai didesnė už įmonės „CE Oltenia“ nuosavo kapitalo sąnaudas, kurios siekia [...] proc. (49) 2026 m. panaudoto kapitalo grąža sieks [...] proc. 2026 m. skolos ir nuosavo kapitalo santykis ir EBITDA palūkanų padengimo rodiklis bus atitinkamai [...] ir [...]. |
| --- | --- |

(105)

Be to, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2026 m. įmonė „CE Oltenia“ tikisi, kad 2025 ir 2026 m. nuosavo kapitalo grąža (ROE) bus [...] proc. ir dar labiau padidės po restruktūrizavimo, kai pagalbos gavėjui nebeteks didelių CO2 leidimų išlaidų našta. Ši grąža yra gerokai didesnė už įmonės „CE Oltenia“ nuosavo kapitalo sąnaudas, kurios siekia [...] proc. (49) 2026 m. panaudoto kapitalo grąža sieks [...] proc. 2026 m. skolos ir nuosavo kapitalo santykis ir EBITDA palūkanų padengimo rodiklis bus atitinkamai [...] ir [...].

2

49

| (106) | Be to, Rumunijos valdžios institucijos pateikė pesimistinio scenarijaus projekcijas, pagrįstas nepalankesnėmis prielaidomis: i) elektros energijos kainų sumažėjimas 5 proc.; ii) dujų įsigijimo sąnaudų padidėjimas 5 proc. ir iii) CO2 leidimų išlaidų padidėjimas 5 proc. Pagal šias prognozes 2026 m. pabaigoje grynosios pajamos, nuosavo kapitalo grąža ir EBITDA būtų teigiami. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis būtų [...], o EBITDA palūkanų padengimo rodiklis siektų [...]. |
| --- | --- |

(106)

Be to, Rumunijos valdžios institucijos pateikė pesimistinio scenarijaus projekcijas, pagrįstas nepalankesnėmis prielaidomis: i) elektros energijos kainų sumažėjimas 5 proc.; ii) dujų įsigijimo sąnaudų padidėjimas 5 proc. ir iii) CO2 leidimų išlaidų padidėjimas 5 proc. Pagal šias prognozes 2026 m. pabaigoje grynosios pajamos, nuosavo kapitalo grąža ir EBITDA būtų teigiami. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis būtų [...], o EBITDA palūkanų padengimo rodiklis siektų [...].

2

4.3.4.   Konkurencijos iškraipymus ribojančios priemonės

Konkurencijos iškraipymus ribojančios priemonės

| (107) | Rumunija siūlo šias priemones, kuriomis ribojami įmonės „CE Oltenia“ konkurencijos iškraipymai: i) lignito elektrinių blokų ir lignito kasyklų uždarymas (70 konstatuojamoji dalis) ir „lignito patronuojamosios įmonės“ įsteigimas (108 konstatuojamoji dalis), ii) SPĮ steigimas naujoms investicijoms (110–113 konstatuojamosios dalys) ir iii) įmonės „Craiova“ atskyrimas (116–117 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(107)

Rumunija siūlo šias priemones, kuriomis ribojami įmonės „CE Oltenia“ konkurencijos iškraipymai: i) lignito elektrinių blokų ir lignito kasyklų uždarymas (70 konstatuojamoji dalis) ir „lignito patronuojamosios įmonės“ įsteigimas (108 konstatuojamoji dalis), ii) SPĮ steigimas naujoms investicijoms (110–113 konstatuojamosios dalys) ir iii) įmonės „Craiova“ atskyrimas (116–117 konstatuojamosios dalys).

Laipsniškas lignito atsisakymas

Laipsniškas lignito atsisakymas

| (108) | Restruktūrizavimo plane numatyta laipsniškai atsisakyti lignito uždarant lignito elektrinių blokus ir lignito kasyklas (žr. 70–73 konstatuojamąsias dalis). Nors Rumunija pasiūlė uždaryti lignito blokus ir atitinkamai uždaryti lignito kasyklas kaip priemonę konkurencijos iškraipymams riboti, ji tuo pat metu pripažįsta, kad, remiantis prielaidomis dėl naujų CO2 leidimų kainų, nė vienas iš esamų įmonės „CE Oltenia“ eksploatuojamų blokų nėra gyvybingas. |
| --- | --- |

(108)

Restruktūrizavimo plane numatyta laipsniškai atsisakyti lignito uždarant lignito elektrinių blokus ir lignito kasyklas (žr. 70–73 konstatuojamąsias dalis). Nors Rumunija pasiūlė uždaryti lignito blokus ir atitinkamai uždaryti lignito kasyklas kaip priemonę konkurencijos iškraipymams riboti, ji tuo pat metu pripažįsta, kad, remiantis prielaidomis dėl naujų CO2 leidimų kainų, nė vienas iš esamų įmonės „CE Oltenia“ eksploatuojamų blokų nėra gyvybingas.

2

| (109) | Atsižvelgdamos į laipsnišką lignito atsisakymą, Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo sukurti atskirą įmonės „CE Oltenia“ patronuojamąją įmonę (toliau – lignito patronuojamoji įmonė), kurią sudarys jos eksploatuojami esami įmonės „CE Oltenia“ lignito elektrinių blokai ir susijęs turtas, neskirtas perėjimui prie dujų ar atsinaujinančiųjų išteklių. Lignito patronuojamosios įmonės sąskaitos bus aiškiai atskirtos nuo įmonės „CE Oltenia“ sąskaitų. Tokie lignito pajėgumai ilgainiui turėtų mažėti ir galiausiai būtų jų laipsniškai atsisakyta pagal nacionalinį lignito atsisakymo kalendorių. Rumunijos valdžios institucijos taip pat įsipareigojo pradėti lignito patronuojamosios įmonės steigimo procesą po to, kai Komisija patvirtins įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planą, ir užbaigti jį iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos pagal toliau pateiktą orientacinį grafiką: sprendimas dėl lignito įmonės atskyrimo inicijavimo priimamas iki 2023 m. vasario arba kovo mėn., lignito įmonės atskyrimo projektas parengiamas iki 2023 m. kovo arba balandžio mėn., lignito įmonės atskyrimas įgyvendinamas iki 2023 m. rugsėjo arba spalio mėn. Bet kuriuo atveju Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo įsteigti lignito patronuojamąją įmonę iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2026 m. pabaigos. Steigiant lignito patronuojamąją įmonę, bus atsižvelgta į tai, kad ji bus susijusi su kitomis restruktūrizavimo plane numatytomis priemonėmis, pavyzdžiui, kapitalo operacijomis (akcinio kapitalo didinimu ir (arba) mažinimu, „Craiova II“ atskyrimu) arba SPĮ steigimu naujoms investicijoms. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgdamos į laipsnišką lignito atsisakymą, Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo sukurti atskirą įmonės „CE Oltenia“ patronuojamąją įmonę (toliau – lignito patronuojamoji įmonė), kurią sudarys jos eksploatuojami esami įmonės „CE Oltenia“ lignito elektrinių blokai ir susijęs turtas, neskirtas perėjimui prie dujų ar atsinaujinančiųjų išteklių. Lignito patronuojamosios įmonės sąskaitos bus aiškiai atskirtos nuo įmonės „CE Oltenia“ sąskaitų. Tokie lignito pajėgumai ilgainiui turėtų mažėti ir galiausiai būtų jų laipsniškai atsisakyta pagal nacionalinį lignito atsisakymo kalendorių. Rumunijos valdžios institucijos taip pat įsipareigojo pradėti lignito patronuojamosios įmonės steigimo procesą po to, kai Komisija patvirtins įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planą, ir užbaigti jį iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos pagal toliau pateiktą orientacinį grafiką: sprendimas dėl lignito įmonės atskyrimo inicijavimo priimamas iki 2023 m. vasario arba kovo mėn., lignito įmonės atskyrimo projektas parengiamas iki 2023 m. kovo arba balandžio mėn., lignito įmonės atskyrimas įgyvendinamas iki 2023 m. rugsėjo arba spalio mėn. Bet kuriuo atveju Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo įsteigti lignito patronuojamąją įmonę iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2026 m. pabaigos. Steigiant lignito patronuojamąją įmonę, bus atsižvelgta į tai, kad ji bus susijusi su kitomis restruktūrizavimo plane numatytomis priemonėmis, pavyzdžiui, kapitalo operacijomis (akcinio kapitalo didinimu ir (arba) mažinimu, „Craiova II“ atskyrimu) arba SPĮ steigimu naujoms investicijoms.

SPĮ naujoms investicijoms

SPĮ naujoms investicijoms

| (110) | Pagal restruktūrizavimo planą naujiems dviem dujų ir aštuoniems fotovoltinės elektros energijos gamybos projektams vykdyti bus įsteigtos SPĮ (po vieną SPĮ kiekvienam projektui). Rumunija teigia, kad SPĮ steigimas didina konkurenciją, nes sudaro sąlygas atsirasti naujiems konkurentams. |
| --- | --- |

(110)

Pagal restruktūrizavimo planą naujiems dviem dujų ir aštuoniems fotovoltinės elektros energijos gamybos projektams vykdyti bus įsteigtos SPĮ (po vieną SPĮ kiekvienam projektui). Rumunija teigia, kad SPĮ steigimas didina konkurenciją, nes sudaro sąlygas atsirasti naujiems konkurentams.

| (111) | Rumunija surengė rinkos konsultacijas (privalomas jų etapas prasidėjo 2021 m. spalio mėn.), siekdama rasti investuotojų į naujų (dujų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos) projektų SPĮ. Iki 2021 m. gruodžio 6 d. termino pabaigos buvo gauti trys įpareigojantys pasiūlymai: iš įmonės „Tinmar Energy SA“ (toliau – įmonė „Tinmar Energy“), įmonės „OMV Petrom SA“ (toliau – įmonė „OMV Petrom“) ir įmonės „Electrica“. Įvertinus pasiūlymus, buvo atrinktos įmonės „Tinmar Energy“ ir „OMV Petrom“, kurioms buvo skirti 9 iš 10 SPĮ projektų. Dėl Išalnicos KCDT nebuvo gautas nė vienas pasiūlymas. |
| --- | --- |

(111)

Rumunija surengė rinkos konsultacijas (privalomas jų etapas prasidėjo 2021 m. spalio mėn.), siekdama rasti investuotojų į naujų (dujų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos) projektų SPĮ. Iki 2021 m. gruodžio 6 d. termino pabaigos buvo gauti trys įpareigojantys pasiūlymai: iš įmonės „Tinmar Energy SA“ (toliau – įmonė „Tinmar Energy“), įmonės „OMV Petrom SA“ (toliau – įmonė „OMV Petrom“) ir įmonės „Electrica“. Įvertinus pasiūlymus, buvo atrinktos įmonės „Tinmar Energy“ ir „OMV Petrom“, kurioms buvo skirti 9 iš 10 SPĮ projektų. Dėl Išalnicos KCDT nebuvo gautas nė vienas pasiūlymas.

| (112) | Įmonė „Tinmar Energy“ yra Rumunijoje įsikūrusi privati elektros energijos, gamtinių dujų ir naftos produktų tiekėja. Jai priklauso 13 fotovoltinių parkų, kurių įrengtieji pajėgumai siekia 75 MW, ir ji planuoja toliau plėsti savo portfelį. Įmonė „OMV Petrom“ yra integruota naftos, dujų ir cheminių medžiagų bendrovė, priklausanti Austrijoje įsikūrusiai OMV grupei, ir yra viena didžiausių Rumunijos bendrovių, vykdanti tarptautinę veiklą. Jai priklauso ir ji eksploatuoja 860 MW KCDT ir planuoja investuoti į 1 GW atsinaujinančiosios energijos. |
| --- | --- |

(112)

Įmonė „Tinmar Energy“ yra Rumunijoje įsikūrusi privati elektros energijos, gamtinių dujų ir naftos produktų tiekėja. Jai priklauso 13 fotovoltinių parkų, kurių įrengtieji pajėgumai siekia 75 MW, ir ji planuoja toliau plėsti savo portfelį. Įmonė „OMV Petrom“ yra integruota naftos, dujų ir cheminių medžiagų bendrovė, priklausanti Austrijoje įsikūrusiai OMV grupei, ir yra viena didžiausių Rumunijos bendrovių, vykdanti tarptautinę veiklą. Jai priklauso ir ji eksploatuoja 860 MW KCDT ir planuoja investuoti į 1 GW atsinaujinančiosios energijos.

| (113) | Įmonė „OMV Petrom“ paskelbta 4 fotovoltinių projektų (Išalnicos, „Tismana Rosia Rovinari“, „Tismana 1 TPP Rovinari“ ir „Rovinari Est“) konkursų laimėtoja ir įneš 50 proc. įnašą į kiekvienos atitinkamos SPĮ akcinį kapitalą, o likusią 50 proc. dalį įneš įmonė „CE Oltenia“. Įmonė „Tinmar Energy SA“ pasirinkta vienam gamtinių dujų projektui (Turčenio KCDT) ir keturiems fotovoltinės energijos projektams („Rovinari“, „SE Turceni“, „Pinoasa SE Rovinari“ ir „Bohorelu SE Rovinari“), ji įneš 55 proc. atitinkamų SPĮ akcinio kapitalo (likusius 45 proc. įneš įmonė „CE Oltenia“). |
| --- | --- |

(113)

Įmonė „OMV Petrom“ paskelbta 4 fotovoltinių projektų (Išalnicos, „Tismana Rosia Rovinari“, „Tismana 1 TPP Rovinari“ ir „Rovinari Est“) konkursų laimėtoja ir įneš 50 proc. įnašą į kiekvienos atitinkamos SPĮ akcinį kapitalą, o likusią 50 proc. dalį įneš įmonė „CE Oltenia“. Įmonė „Tinmar Energy SA“ pasirinkta vienam gamtinių dujų projektui (Turčenio KCDT) ir keturiems fotovoltinės energijos projektams („Rovinari“, „SE Turceni“, „Pinoasa SE Rovinari“ ir „Bohorelu SE Rovinari“), ji įneš 55 proc. atitinkamų SPĮ akcinio kapitalo (likusius 45 proc. įneš įmonė „CE Oltenia“).

| (114) | Bendra investuotojų įnašų į devynių SPĮ akcinį kapitalą suma yra maždaug [...] EUR. Investuotojų dalis SPĮ akciniame kapitale svyruos nuo 50 iki 55 proc. Kartu su visomis investuotojų finansuojamomis kapitalo išlaidomis, kurios sudarys [...] EUR, bendras investuotojų įnašas į devynių SPĮ nuosavą kapitalą sudarys [...] EUR. |
| --- | --- |

(114)

Bendra investuotojų įnašų į devynių SPĮ akcinį kapitalą suma yra maždaug [...] EUR. Investuotojų dalis SPĮ akciniame kapitale svyruos nuo 50 iki 55 proc. Kartu su visomis investuotojų finansuojamomis kapitalo išlaidomis, kurios sudarys [...] EUR, bendras investuotojų įnašas į devynių SPĮ nuosavą kapitalą sudarys [...] EUR.

| (115) | Pasiūlymų dėl Išalnicos KCDT nebuvo gauta, daugiausia dėl neaiškumo, susijusio su galimu finansavimu Modernizavimo fondo lėšomis, tačiau keli konkurso dalyviai išreiškė didelį susidomėjimą ir Rumunija pranešė, kad bus vykdomas naujas konkursas dėl šio projekto. Rumunija tikisi, kad projektui bus skirtas finansavimas iš Modernizavimo fondo ir planuoja atnaujinti pasiūlymų teikimo procesą. Bendra investicijų kaina siekia [...] EUR, iš kurių Modernizavimo fondo finansavimas turėtų sudaryti 50 proc. visų išlaidų ([...] EUR), jei Rumunija pateiks atitinkamą (-us) investicinį (-ius) pasiūlymą (-us) ir vėliau jį (juos) patvirtins Modernizavimo fondo Investicijų komitetas. Jei prie Išalnicos KCDT projekto prisidės privatus investuotojas, tikimasi, kad jis papildomai įneš maždaug [...] EUR įnašą į atitinkamos SPĮ akcinį kapitalą ir investuotojas papildomai patirs [...] EUR investicinių išlaidų. Likusi dalis bus finansuojama banko paskola. Jei privataus investuotojo nebus, visa likusi suma bus padengta įmonės „CE Oltenia“ ir finansuojama banko paskola. Kadangi neaišku, ar kuris nors konkurso dalyvis bus atrinktas ir prisidės prie šio projekto, Rumunija kaip nuosavą investuotojų įnašą siūlo tik [...] EUR įnašą į devynias SPĮ. |
| --- | --- |

(115)

Pasiūlymų dėl Išalnicos KCDT nebuvo gauta, daugiausia dėl neaiškumo, susijusio su galimu finansavimu Modernizavimo fondo lėšomis, tačiau keli konkurso dalyviai išreiškė didelį susidomėjimą ir Rumunija pranešė, kad bus vykdomas naujas konkursas dėl šio projekto. Rumunija tikisi, kad projektui bus skirtas finansavimas iš Modernizavimo fondo ir planuoja atnaujinti pasiūlymų teikimo procesą. Bendra investicijų kaina siekia [...] EUR, iš kurių Modernizavimo fondo finansavimas turėtų sudaryti 50 proc. visų išlaidų ([...] EUR), jei Rumunija pateiks atitinkamą (-us) investicinį (-ius) pasiūlymą (-us) ir vėliau jį (juos) patvirtins Modernizavimo fondo Investicijų komitetas. Jei prie Išalnicos KCDT projekto prisidės privatus investuotojas, tikimasi, kad jis papildomai įneš maždaug [...] EUR įnašą į atitinkamos SPĮ akcinį kapitalą ir investuotojas papildomai patirs [...] EUR investicinių išlaidų. Likusi dalis bus finansuojama banko paskola. Jei privataus investuotojo nebus, visa likusi suma bus padengta įmonės „CE Oltenia“ ir finansuojama banko paskola. Kadangi neaišku, ar kuris nors konkurso dalyvis bus atrinktas ir prisidės prie šio projekto, Rumunija kaip nuosavą investuotojų įnašą siūlo tik [...] EUR įnašą į devynias SPĮ.

„Craiova“ atskyrimas

„Craiova“ atskyrimas

| (116) | Pagal restruktūrizavimo planą kogeneracijos energetikos grupė „S.E. Craiova II“ (tiekianti šilumą Krajovos miestui) būtų atskirta ir perduota Krajovos savivaldybei. Įmonė „CE Oltenia“ yra vienintelis veiklos vykdytojas, tiekiantis šilumą Krajovos savivaldybėje Dolžo apskrityje. Įmonės „CE Oltenia“ visuotinis akcininkų susirinkimas 2021 m. rugpjūčio mėn. pritarė (daliniam) „Craiova II“ atskyrimui, o sandorio įgyvendinimas vykdomas pagal aiškų grafiką, jo užbaigimo data yra 2022 m. gegužės mėn. vidurys. Bet kuriuo atveju atskyrimas galėtų būti įgyvendintas ne vėliau kaip 2022 m. birželio mėn. |
| --- | --- |

(116)

Pagal restruktūrizavimo planą kogeneracijos energetikos grupė „S.E. Craiova II“ (tiekianti šilumą Krajovos miestui) būtų atskirta ir perduota Krajovos savivaldybei. Įmonė „CE Oltenia“ yra vienintelis veiklos vykdytojas, tiekiantis šilumą Krajovos savivaldybėje Dolžo apskrityje. Įmonės „CE Oltenia“ visuotinis akcininkų susirinkimas 2021 m. rugpjūčio mėn. pritarė (daliniam) „Craiova II“ atskyrimui, o sandorio įgyvendinimas vykdomas pagal aiškų grafiką, jo užbaigimo data yra 2022 m. gegužės mėn. vidurys. Bet kuriuo atveju atskyrimas galėtų būti įgyvendintas ne vėliau kaip 2022 m. birželio mėn.

| (117) | Rumunija teigia, kad „Craiova II“ veiklos perdavimas turėtų būti laikomas priemone konkurencijos iškraipymams riboti, atsižvelgiant į tai, kad taip bus sukurtas perspektyvus konkurentas elektros energijos rinkoje, kurio pajėgumai bus 120 MW. |
| --- | --- |

(117)

Rumunija teigia, kad „Craiova II“ veiklos perdavimas turėtų būti laikomas priemone konkurencijos iškraipymams riboti, atsižvelgiant į tai, kad taip bus sukurtas perspektyvus konkurentas elektros energijos rinkoje, kurio pajėgumai bus 120 MW.

Elgsenos priemonės

Elgsenos priemonės

| (118) | Be to, Rumunija įsipareigojo, kad pagalbos gavėjas: i) restruktūrizavimo laikotarpiu neįsigys bet kurios bendrovės akcijų, išskyrus atvejus, kai tai būtina jo ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti ir kai tam pritaria Komisija, ir ii) neviešins valstybės paramos kaip konkurencinio pranašumo parduodant savo produktus ir paslaugas. |
| --- | --- |

(118)

Be to, Rumunija įsipareigojo, kad pagalbos gavėjas: i) restruktūrizavimo laikotarpiu neįsigys bet kurios bendrovės akcijų, išskyrus atvejus, kai tai būtina jo ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti ir kai tam pritaria Komisija, ir ii) neviešins valstybės paramos kaip konkurencinio pranašumo parduodant savo produktus ir paslaugas.

5.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

PRIEMONIŲ VERTINIMAS

| (119) | Komisija pirmiausia įvertins, ar priemonės, kurios bus suteiktos įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planui finansuoti, kaip apibrėžta 27 konstatuojamojoje dalyje, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, o jei taip, ar tokia pagalba yra teisėta ir suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(119)

Komisija pirmiausia įvertins, ar priemonės, kurios bus suteiktos įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planui finansuoti, kaip apibrėžta 27 konstatuojamojoje dalyje, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, o jei taip, ar tokia pagalba yra teisėta ir suderinama su vidaus rinka.

5.1.   Valstybės pagalbos buvimas

Valstybės pagalbos buvimas

| (120) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, „[i]šskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(120)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, „[i]šskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (121) | Taigi, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskirtina valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja turi būti suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjui; iii) pranašumas turi būti atrankusis ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(121)

Taigi, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskirtina valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja turi būti suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjui; iii) pranašumas turi būti atrankusis ir iv) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (122) | Kaip nurodyta sprendimo dėl sanavimo pagalbos 31 konstatuojamojoje dalyje, 251 mln. EUR paskolą įmonei „CE Oltenia“ turėjo suteikti Viešųjų finansų ministerija, panaudodama pinigus, pervestus į jos sąskaitą užsienio valiuta, atidarytą Rumunijos nacionaliniame banke, įgyvendinant Rumunijos vyriausybės nepaprastąjį potvarkį. Todėl gelbėjimo paskola buvo priskirtina valstybei ir buvo susijusi su valstybiniais ištekliais. Kaip restruktūrizavimo pagalbos dalis, sanavimo paskola bus konvertuota į dotaciją, kurią suteiks valstybė ir kuri bus padengta iš valstybės biudžeto. |
| --- | --- |

(122)

Kaip nurodyta sprendimo dėl sanavimo pagalbos 31 konstatuojamojoje dalyje, 251 mln. EUR paskolą įmonei „CE Oltenia“ turėjo suteikti Viešųjų finansų ministerija, panaudodama pinigus, pervestus į jos sąskaitą užsienio valiuta, atidarytą Rumunijos nacionaliniame banke, įgyvendinant Rumunijos vyriausybės nepaprastąjį potvarkį. Todėl gelbėjimo paskola buvo priskirtina valstybei ir buvo susijusi su valstybiniais ištekliais. Kaip restruktūrizavimo pagalbos dalis, sanavimo paskola bus konvertuota į dotaciją, kurią suteiks valstybė ir kuri bus padengta iš valstybės biudžeto.

| (123) | Kaip nustatyta nepaprastosios padėties potvarkyje (jo projekte) dėl valstybės pagalbos suteikimo įmonės „CE Oltenia S.A.“ restruktūrizavimui teisinės sistemos nustatymo, dotacijų, kapitalo didinimo (30 konstatuojamoji dalis) ir paskolų finansavimą skirs Viešųjų finansų ministerija arba Energetikos ministerija iš valstybės biudžeto, o valstybės garantiją Rumunijos eksporto ir importo banko EXIMBANK S.A. paskoloms (29 konstatuojamoji dalis) taip pat suteiks Viešųjų finansų ministerija valstybės vardu ir sąskaita. 2021 m. balandžio mėn. jau suteikta 241 mln. EUR dotacija taip pat buvo susijusi su valstybės biudžeto lėšomis ir patvirtinta Vyriausybės nepaprastuoju potvarkiu Nr. 21/2021 su vėlesniais pakeitimais ir papildymais. |
| --- | --- |

(123)

Kaip nustatyta nepaprastosios padėties potvarkyje (jo projekte) dėl valstybės pagalbos suteikimo įmonės „CE Oltenia S.A.“ restruktūrizavimui teisinės sistemos nustatymo, dotacijų, kapitalo didinimo (30 konstatuojamoji dalis) ir paskolų finansavimą skirs Viešųjų finansų ministerija arba Energetikos ministerija iš valstybės biudžeto, o valstybės garantiją Rumunijos eksporto ir importo banko EXIMBANK S.A. paskoloms (29 konstatuojamoji dalis) taip pat suteiks Viešųjų finansų ministerija valstybės vardu ir sąskaita. 2021 m. balandžio mėn. jau suteikta 241 mln. EUR dotacija taip pat buvo susijusi su valstybės biudžeto lėšomis ir patvirtinta Vyriausybės nepaprastuoju potvarkiu Nr. 21/2021 su vėlesniais pakeitimais ir papildymais.

| (124) | Kalbant apie Modernizavimo fondo dotaciją (27 konstatuojamoji dalis), ji susijusi su valstybiniais ištekliais, nes Modernizavimo fondo biudžetas iš dalies sudaromas iš papildomų išmokų, kurias skiria atrinktos valstybės narės, įskaitant Rumuniją (80 konstatuojamoji dalis). Be to, ši dotacija gali būti skiriama tik Rumunijai pateikus atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos patvirtinus Europos investicijų bankui arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetui (90 konstatuojamoji dalis). Šiuo atžvilgiu Rumunijos valdžios institucijos gali savo nuožiūra atrinkti investicinius pasiūlymus, kuriuos reikia pateikti fondui, o pervestus Modernizavimo fondo išteklius kontroliuoja Rumunija. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, finansavimas iš Modernizavimo fondo yra susijęs su valstybiniais ištekliais, kurių naudojimas priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(124)

Kalbant apie Modernizavimo fondo dotaciją (27 konstatuojamoji dalis), ji susijusi su valstybiniais ištekliais, nes Modernizavimo fondo biudžetas iš dalies sudaromas iš papildomų išmokų, kurias skiria atrinktos valstybės narės, įskaitant Rumuniją (80 konstatuojamoji dalis). Be to, ši dotacija gali būti skiriama tik Rumunijai pateikus atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos patvirtinus Europos investicijų bankui arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetui (90 konstatuojamoji dalis). Šiuo atžvilgiu Rumunijos valdžios institucijos gali savo nuožiūra atrinkti investicinius pasiūlymus, kuriuos reikia pateikti fondui, o pervestus Modernizavimo fondo išteklius kontroliuoja Rumunija. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, finansavimas iš Modernizavimo fondo yra susijęs su valstybiniais ištekliais, kurių naudojimas priskirtinas valstybei.

| (125) | Todėl Komisija daro išvadą, kad 27 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtos priemonės yra susijusios su valstybiniais ištekliais, o sprendimas suteikti priemones priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(125)

Todėl Komisija daro išvadą, kad 27 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtos priemonės yra susijusios su valstybiniais ištekliais, o sprendimas suteikti priemones priskirtinas valstybei.

5.1.2.   Pranašumas

Pranašumas

| (126) | Komisija pažymi, kad Rumunija pranešė apie priemones kaip apie valstybės pagalbą. Toks pranešimas neatleidžia Komisijos nuo pareigos pačiai patikrinti, ar priemonės yra valstybės pagalba, ir visų pirma, ar jomis suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjui, nes rinkos dalyvis, turintis akcijų, kurio padėtis yra kuo panašesnė į Rumunijos padėtį, nepriimtų panašaus sprendimo ir nesuteiktų tokių pačių priemonių tokiomis pačiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į bet kokią naudą, kurios tikimasi iš jo, kaip iš valdžios institucijos (50). |
| --- | --- |

(126)

Komisija pažymi, kad Rumunija pranešė apie priemones kaip apie valstybės pagalbą. Toks pranešimas neatleidžia Komisijos nuo pareigos pačiai patikrinti, ar priemonės yra valstybės pagalba, ir visų pirma, ar jomis suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjui, nes rinkos dalyvis, turintis akcijų, kurio padėtis yra kuo panašesnė į Rumunijos padėtį, nepriimtų panašaus sprendimo ir nesuteiktų tokių pačių priemonių tokiomis pačiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į bet kokią naudą, kurios tikimasi iš jo, kaip iš valdžios institucijos (50).

50

| (127) | Komisija turi išnagrinėti, ar priemonės laikytinos pagalba, nes jos suteikia ekonominį pranašumą pagalbos gavėjui (51). Tokio pranašumo buvimas gali būti numanomas iš to, kad pagalbos gavėjas negali gauti pakankamai kapitalo arba pritraukti skolos finansavimo (92 konstatuojamosios dalies išnaša) rinkos sąlygomis be valstybės paramos. |
| --- | --- |

(127)

Komisija turi išnagrinėti, ar priemonės laikytinos pagalba, nes jos suteikia ekonominį pranašumą pagalbos gavėjui (51). Tokio pranašumo buvimas gali būti numanomas iš to, kad pagalbos gavėjas negali gauti pakankamai kapitalo arba pritraukti skolos finansavimo (92 konstatuojamosios dalies išnaša) rinkos sąlygomis be valstybės paramos.

51

| (128) | Šios priemonės padės įmonei „CE Oltenia“ finansuoti veiklos tęstinumą ir restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, nes suteiks galimybę gauti finansavimą, kurio įmonė „CE Oltenia“, atsižvelgiant į jos specifinę padėtį ir dabartines aplinkybes, negalėjo gauti rinkoje. Visų pirma, didelę restruktūrizavimo pagalbos dalį sudaro valstybės teikiamos neatlygintinos tiesioginės dotacijos, kurių rinkoje nebūtų galima gauti. Nors įmonei „CE Oltenia“ pavyko pritraukti tam tikrą rinkos finansavimą investuotojų įnašų į SPĮ forma (90 konstatuojamoji dalis) ir banko finansavimą (92 konstatuojamoji dalis), be viešojo finansavimo to nepakaktų, kad būtų galima įvykdyti būtiną perėjimą prie dujų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuris būtinas ilgalaikiam pagalbos gavėjo gyvybingumui užtikrinti. Šiuo atžvilgiu abejotina, ar pagalbos gavėjas galėtų pritraukti tokį patį rinkos finansavimą, jei nebūtų viešojo SPĮ finansavimo naujoms investicijoms. |
| --- | --- |

(128)

Šios priemonės padės įmonei „CE Oltenia“ finansuoti veiklos tęstinumą ir restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, nes suteiks galimybę gauti finansavimą, kurio įmonė „CE Oltenia“, atsižvelgiant į jos specifinę padėtį ir dabartines aplinkybes, negalėjo gauti rinkoje. Visų pirma, didelę restruktūrizavimo pagalbos dalį sudaro valstybės teikiamos neatlygintinos tiesioginės dotacijos, kurių rinkoje nebūtų galima gauti. Nors įmonei „CE Oltenia“ pavyko pritraukti tam tikrą rinkos finansavimą investuotojų įnašų į SPĮ forma (90 konstatuojamoji dalis) ir banko finansavimą (92 konstatuojamoji dalis), be viešojo finansavimo to nepakaktų, kad būtų galima įvykdyti būtiną perėjimą prie dujų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuris būtinas ilgalaikiam pagalbos gavėjo gyvybingumui užtikrinti. Šiuo atžvilgiu abejotina, ar pagalbos gavėjas galėtų pritraukti tokį patį rinkos finansavimą, jei nebūtų viešojo SPĮ finansavimo naujoms investicijoms.

| (129) | Analogiškai, kadangi Rumunija suteiks finansavimą įmonės „CE Oltenia“ kapitalo didinimo priemonėmis ir garantijomis, kurias taip pat galėtų suteikti tokioje pačioje padėtyje esantis akcininkas, šios priemonės sujungtos į vieną intervenciją kartu su dotacijų priemonėmis, kurių nėra finansų rinkose, nustatytomis nepaprastajame potvarkyje (jo projekte) dėl valstybės pagalbos suteikimo įmonės „CE Oltenia S.A.“ restruktūrizavimui teisinės sistemos nustatymo, taip pat su galima dotacija iš Modernizavimo fondo ir pratęsta sanavimo paskola, su kuria siejama pagalba. |
| --- | --- |

(129)

Analogiškai, kadangi Rumunija suteiks finansavimą įmonės „CE Oltenia“ kapitalo didinimo priemonėmis ir garantijomis, kurias taip pat galėtų suteikti tokioje pačioje padėtyje esantis akcininkas, šios priemonės sujungtos į vieną intervenciją kartu su dotacijų priemonėmis, kurių nėra finansų rinkose, nustatytomis nepaprastajame potvarkyje (jo projekte) dėl valstybės pagalbos suteikimo įmonės „CE Oltenia S.A.“ restruktūrizavimui teisinės sistemos nustatymo, taip pat su galima dotacija iš Modernizavimo fondo ir pratęsta sanavimo paskola, su kuria siejama pagalba.

| (130) | Nors priemonių derinys apskritai užtikrina atlygį ir galimą naudą valstybei priklausančioms akcijoms, dėl restruktūrizavimo laikotarpio pradžioje numatomų nuostolių bendra grąža yra nepakankama, kad ją būtų galima laikyti atitinkančia rinkos sąlygas. Priemonės, apie kurias pranešta, yra vienos valstybės intervencijos dalis: pirma, akcinio kapitalo didinimas, valstybės teikiamos garantijos ir dotacijos nustatytos viename teisės akte, kuris turi būti priimtas tuo pat metu, nors jų įgyvendinimas gali vykti ir būti paskirstytas skirtingais laikotarpiais. Antra, akcijų ar garantijų grąžos negalima nagrinėti atskirai nuo neatlygintinų ir negrąžintinų dotacijų, todėl atskiri atlygiai, kurių Rumunija galėtų tikėtis vien iš garantijos ir kapitalo didinimo, yra mažesni už bet kokius lūkesčius dėl atitikties rinkos sąlygoms. Be to, viešasis finansavimas negali būti siejamas su rinkos sąlygas atitinkančiu akcininko elgesiu, nes vienintelė intervencija grindžiama įvairiais rinkos investuotojui nebūdingais pagrindais, kaip aprašyta nepaprastajame potvarkyje (jo projekte) dėl valstybės pagalbos suteikimo įmonės „CE Oltenia S.A.“ restruktūrizavimui teisinės sistemos nustatymo, o ne išankstiniu pakankamos grąžos valstybei vertinimu. Potvarkio projekte Rumunija nurodo šiuos pagrindus: įmonė „CE Oltenia“ yra didžiausias Oltenijos regiono veiklos vykdytojas, todėl nutraukus jos veiklą gali padidėti nedarbas ir pablogėti gyvenimo sąlygos vietos bendruomenėse arba yra didelė tikimybė, kad bus labai sutrikdyta nacionalinės energetikos sistemos veikla, taip pat gali kilti didelių socialinių sunkumų Oltenijos regiono bendruomenėse, jei įmonė „CE Oltenia“ neturės reikiamų lėšų veiklos restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(130)

Nors priemonių derinys apskritai užtikrina atlygį ir galimą naudą valstybei priklausančioms akcijoms, dėl restruktūrizavimo laikotarpio pradžioje numatomų nuostolių bendra grąža yra nepakankama, kad ją būtų galima laikyti atitinkančia rinkos sąlygas. Priemonės, apie kurias pranešta, yra vienos valstybės intervencijos dalis: pirma, akcinio kapitalo didinimas, valstybės teikiamos garantijos ir dotacijos nustatytos viename teisės akte, kuris turi būti priimtas tuo pat metu, nors jų įgyvendinimas gali vykti ir būti paskirstytas skirtingais laikotarpiais. Antra, akcijų ar garantijų grąžos negalima nagrinėti atskirai nuo neatlygintinų ir negrąžintinų dotacijų, todėl atskiri atlygiai, kurių Rumunija galėtų tikėtis vien iš garantijos ir kapitalo didinimo, yra mažesni už bet kokius lūkesčius dėl atitikties rinkos sąlygoms. Be to, viešasis finansavimas negali būti siejamas su rinkos sąlygas atitinkančiu akcininko elgesiu, nes vienintelė intervencija grindžiama įvairiais rinkos investuotojui nebūdingais pagrindais, kaip aprašyta nepaprastajame potvarkyje (jo projekte) dėl valstybės pagalbos suteikimo įmonės „CE Oltenia S.A.“ restruktūrizavimui teisinės sistemos nustatymo, o ne išankstiniu pakankamos grąžos valstybei vertinimu. Potvarkio projekte Rumunija nurodo šiuos pagrindus: įmonė „CE Oltenia“ yra didžiausias Oltenijos regiono veiklos vykdytojas, todėl nutraukus jos veiklą gali padidėti nedarbas ir pablogėti gyvenimo sąlygos vietos bendruomenėse arba yra didelė tikimybė, kad bus labai sutrikdyta nacionalinės energetikos sistemos veikla, taip pat gali kilti didelių socialinių sunkumų Oltenijos regiono bendruomenėse, jei įmonė „CE Oltenia“ neturės reikiamų lėšų veiklos restruktūrizavimui.

| (131) | Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonėmis įmonei „CE Oltenia“ suteikiamas ekonominis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(131)

Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonėmis įmonei „CE Oltenia“ suteikiamas ekonominis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.1.3.   Atrankumas

Atrankumas

| (132) | Priemonės bus taikomos išimtinai įmonei „CE Oltenia“. Kaip yra nurodęs Teisingumo Teismas (52), kai kalbama apie individualią pagalbą, nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jos atrankųjį pobūdį. Taip yra nepriklausomai nuo to, ar atitinkamose rinkose yra panašioje padėtyje esančių veiklos vykdytojų. Nors Rumunija gali teikti valstybės pagalbą kitiems su įmone „CE Oltenia“ konkuruojantiems energetikos veiklos vykdytojams, bet kuriuo atveju priemonės, apie kurias pranešta, nėra platesnės bendros ekonominės politikos priemonės, skirtos tokio paties pobūdžio ad hoc paramai teikti visoms energetikos ar kituose ekonomikos sektoriuose veikiančioms įmonėms, kurių teisinė ir faktinė padėtis, atsižvelgiant į priemonių tikslą, yra panaši , dalis, o teikiamos tik įmonei „CE Oltenia“. |
| --- | --- |

(132)

Priemonės bus taikomos išimtinai įmonei „CE Oltenia“. Kaip yra nurodęs Teisingumo Teismas (52), kai kalbama apie individualią pagalbą, nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jos atrankųjį pobūdį. Taip yra nepriklausomai nuo to, ar atitinkamose rinkose yra panašioje padėtyje esančių veiklos vykdytojų. Nors Rumunija gali teikti valstybės pagalbą kitiems su įmone „CE Oltenia“ konkuruojantiems energetikos veiklos vykdytojams, bet kuriuo atveju priemonės, apie kurias pranešta, nėra platesnės bendros ekonominės politikos priemonės, skirtos tokio paties pobūdžio ad hoc paramai teikti visoms energetikos ar kituose ekonomikos sektoriuose veikiančioms įmonėms, kurių teisinė ir faktinė padėtis, atsižvelgiant į priemonių tikslą, yra panaši , dalis, o teikiamos tik įmonei „CE Oltenia“.

52

ad hoc

| (133) | Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonės yra atrankiosios pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(133)

Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonės yra atrankiosios pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.1.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (134) | Kai valstybės narės skirta pagalba sustiprina įmonės poziciją kitų įmonių, kurios konkuruoja Sąjungos vidaus prekybos srityje, atžvilgiu, laikoma, kad tokiai prekybai yra daroma įtaka. Užtenka, kad konkurencijai atvirose rinkose pagalbos gavėjas konkuruotų su kitomis įmonėmis. Šiuo požiūriu aplinkybė, kad ekonomikos sektorius buvo liberalizuotas Sąjungos lygmeniu, yra elementas, kuris gali leisti nustatyti, kad pagalba turi realų ar potencialų poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Įmonė „CE Oltenia“ Rumunijos vartotojams tiekia elektros energiją ir, kiek mažiau, šilumą; o Rumunija turi elektros energijos perdavimo jungtis su kaimyninėmis šalimis. Elektros energijos rinka yra atvira konkurencijai Sąjungoje ir paslaugų teikimui iš vienos valstybės narės į kitą. |
| --- | --- |

(134)

Kai valstybės narės skirta pagalba sustiprina įmonės poziciją kitų įmonių, kurios konkuruoja Sąjungos vidaus prekybos srityje, atžvilgiu, laikoma, kad tokiai prekybai yra daroma įtaka. Užtenka, kad konkurencijai atvirose rinkose pagalbos gavėjas konkuruotų su kitomis įmonėmis. Šiuo požiūriu aplinkybė, kad ekonomikos sektorius buvo liberalizuotas Sąjungos lygmeniu, yra elementas, kuris gali leisti nustatyti, kad pagalba turi realų ar potencialų poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. Įmonė „CE Oltenia“ Rumunijos vartotojams tiekia elektros energiją ir, kiek mažiau, šilumą; o Rumunija turi elektros energijos perdavimo jungtis su kaimyninėmis šalimis. Elektros energijos rinka yra atvira konkurencijai Sąjungoje ir paslaugų teikimui iš vienos valstybės narės į kitą.

| (135) | Todėl priemonės gali iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę, kad ji bus iškraipyta, ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(135)

Todėl priemonės gali iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę, kad ji bus iškraipyta, ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.5.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (136) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra valstybės pagalba įmonei „CE Oltenia“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(136)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra valstybės pagalba įmonei „CE Oltenia“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.2.   Priemonių teisėtumas

Priemonių teisėtumas

| (137) | Nors sanavimo paskola, kuri dabar bus konvertuota į dotaciją siekiant toliau remti restruktūrizavimą, buvo suteikta teisėtai, Rumunija pranešė Komisijai apie įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planą praėjus daugiau nei šešiems mėnesiams nuo sprendimo dėl sanavimo pagalbos priėmimo 2020 m. vasario 24 d. (32 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(137)

Nors sanavimo paskola, kuri dabar bus konvertuota į dotaciją siekiant toliau remti restruktūrizavimą, buvo suteikta teisėtai, Rumunija pranešė Komisijai apie įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planą praėjus daugiau nei šešiems mėnesiams nuo sprendimo dėl sanavimo pagalbos priėmimo 2020 m. vasario 24 d. (32 konstatuojamoji dalis).

| (138) | Be to, 2021 m. kovo mėn. Rumunija suteikė įmonei „CE Oltenia“ 241 mln. EUR dotaciją, kad iš dalies padengtų įmonės „CE Oltenia“ 2020 m. CO2 leidimų išlaidas, kai vyko oficiali tyrimo procedūra dėl restruktūrizavimo pagalbos įmonei „CE Oltenia“. Ta dotacija sudaro dalį priemonių, t. y. 1 090 mln. EUR dotacijos, skirtos iš dalies padengti 2021–2026 m. CO2 leidimų išlaidas (28 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(138)

Be to, 2021 m. kovo mėn. Rumunija suteikė įmonei „CE Oltenia“ 241 mln. EUR dotaciją, kad iš dalies padengtų įmonės „CE Oltenia“ 2020 m. CO2 leidimų išlaidas, kai vyko oficiali tyrimo procedūra dėl restruktūrizavimo pagalbos įmonei „CE Oltenia“. Ta dotacija sudaro dalį priemonių, t. y. 1 090 mln. EUR dotacijos, skirtos iš dalies padengti 2021–2026 m. CO2 leidimų išlaidas (28 konstatuojamoji dalis).

2

2

| (139) | Taigi Rumunija nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos neveikimo pareigos, todėl įmonei „CE Oltenia“ suteikta restruktūrizavimo pagalba yra iš dalies neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(139)

Taigi Rumunija nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos neveikimo pareigos, todėl įmonei „CE Oltenia“ suteikta restruktūrizavimo pagalba yra iš dalies neteisėta valstybės pagalba.

5.3.   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

| (140) | SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(140)

SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (141) | Taigi, kad pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą valstybės pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, ji turi atitikti dvi sąlygas: i) ji turi būti skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir ii) ji neturi trikdyti prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šios dvi sąlygos neturi poveikio aplinkybei, kad šiuo pagrindu Komisijos priimti sprendimai turi užtikrinti Sąjungos teisės laikymąsi (53). Pagal pirmąją sąlygą Komisija nagrinėja, ar pagalba skatina plėtoti tam tikras ekonominės veiklos rūšis. Pagal antrąją sąlygą Komisija derina teigiamą siūlomos pagalbos poveikį su neigiamu poveikiu, kurį pagalba gali turėti vidaus rinkai (54). |
| --- | --- |

(141)

Taigi, kad pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą valstybės pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, ji turi atitikti dvi sąlygas: i) ji turi būti skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir ii) ji neturi trikdyti prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šios dvi sąlygos neturi poveikio aplinkybei, kad šiuo pagrindu Komisijos priimti sprendimai turi užtikrinti Sąjungos teisės laikymąsi (53). Pagal pirmąją sąlygą Komisija nagrinėja, ar pagalba skatina plėtoti tam tikras ekonominės veiklos rūšis. Pagal antrąją sąlygą Komisija derina teigiamą siūlomos pagalbos poveikį su neigiamu poveikiu, kurį pagalba gali turėti vidaus rinkai (54).

53

54

| (142) | Atsižvelgiant į pranešimą ir informaciją, surinktą atliekant oficialų restruktūrizavimo pagalbos tyrimą, nenustatyta, kad dėl restruktūrizavimo pagalbos, su ja susijusių sąlygų ar elektros energijos gamybos ekonominės veiklos, kurią palengvina pagalba, galėtų būti pažeista atitinkama Sąjungos teisės nuostata. Visų pirma, Komisija Rumunijai nepateikė pagrįstos nuomonės dėl galimo Sąjungos teisės pažeidimo ir nepradėjo oficialios procedūros šiuo aspektu, kuri būtų susijusi su šia byla. Komisija taip pat negavo jokių atitinkamų skundų. |
| --- | --- |

(142)

Atsižvelgiant į pranešimą ir informaciją, surinktą atliekant oficialų restruktūrizavimo pagalbos tyrimą, nenustatyta, kad dėl restruktūrizavimo pagalbos, su ja susijusių sąlygų ar elektros energijos gamybos ekonominės veiklos, kurią palengvina pagalba, galėtų būti pažeista atitinkama Sąjungos teisės nuostata. Visų pirma, Komisija Rumunijai nepateikė pagrįstos nuomonės dėl galimo Sąjungos teisės pažeidimo ir nepradėjo oficialios procedūros šiuo aspektu, kuri būtų susijusi su šia byla. Komisija taip pat negavo jokių atitinkamų skundų.

| (143) | Komisija gavo informacijos iš trečiųjų šalių (49–58 konstatuojamosios dalys), kad valstybės pagalba, su ja susijusios sąlygos arba ekonominė veikla, kurią palengvina pagalba, gali prieštarauti Sąjungos teisei. Visų pirma, trečiosios šalys nurodė, kad įmonė „CE Oltenia“ pastaraisiais metais nesilaikė išmetamųjų teršalų (NOx, SO2, kietųjų dalelių ir pan.) ribinių verčių. |
| --- | --- |

(143)

Komisija gavo informacijos iš trečiųjų šalių (49–58 konstatuojamosios dalys), kad valstybės pagalba, su ja susijusios sąlygos arba ekonominė veikla, kurią palengvina pagalba, gali prieštarauti Sąjungos teisei. Visų pirma, trečiosios šalys nurodė, kad įmonė „CE Oltenia“ pastaraisiais metais nesilaikė išmetamųjų teršalų (NOx, SO2, kietųjų dalelių ir pan.) ribinių verčių.

2

| (144) | Komisija mano, kad trečiųjų šalių nurodytas taikomų išmetamųjų teršalų standartų laikymasis yra atskiras klausimas, kuris nėra neatsiejamai susijęs su pagalba ar jos teikimo sąlygomis, taip pat elektros energijos gamybos veiklos, kuri remiama pagalbos lėšomis, plėtra. Tinkamos taršos kontrolės ir mažinimo technologijos panaikina NOx, SO2, kietųjų dalelių ar kitų kenksmingų teršalų, išmetamų gaminant elektros energiją, koreliaciją. Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo pagalba neremiama Sąjungos teisei prieštaraujanti veikla ir kad ji nėra neatsiejamai susijusi su galimu kitų Sąjungos teisės nuostatų pažeidimu. Be to, į restruktūrizavimo planą įtrauktos investicijos, kuriomis siekiama pagerinti įrenginių aplinkosauginį veiksmingumą mažinant kenksmingų teršalų kiekį (77 konstatuojamoji dalis). Remiantis turima informacija, nėra jokių požymių, kad įmonė „CE Oltenia“ būtų pažeidusi savo įsipareigojimus, susijusius su atitinkamu NOx, SO2, kietųjų dalelių ar kitų kenksmingų teršalų išmetimu arba kitomis aplinkosaugos nuostatomis. |
| --- | --- |

(144)

Komisija mano, kad trečiųjų šalių nurodytas taikomų išmetamųjų teršalų standartų laikymasis yra atskiras klausimas, kuris nėra neatsiejamai susijęs su pagalba ar jos teikimo sąlygomis, taip pat elektros energijos gamybos veiklos, kuri remiama pagalbos lėšomis, plėtra. Tinkamos taršos kontrolės ir mažinimo technologijos panaikina NOx, SO2, kietųjų dalelių ar kitų kenksmingų teršalų, išmetamų gaminant elektros energiją, koreliaciją. Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo pagalba neremiama Sąjungos teisei prieštaraujanti veikla ir kad ji nėra neatsiejamai susijusi su galimu kitų Sąjungos teisės nuostatų pažeidimu. Be to, į restruktūrizavimo planą įtrauktos investicijos, kuriomis siekiama pagerinti įrenginių aplinkosauginį veiksmingumą mažinant kenksmingų teršalų kiekį (77 konstatuojamoji dalis). Remiantis turima informacija, nėra jokių požymių, kad įmonė „CE Oltenia“ būtų pažeidusi savo įsipareigojimus, susijusius su atitinkamu NOx, SO2, kietųjų dalelių ar kitų kenksmingų teršalų išmetimu arba kitomis aplinkosaugos nuostatomis.

2

2

| (145) | Komisija taip pat įvertino teiginį, kad restruktūrizavimo pagalba įmonės „CE Oltenia“ CO2 leidimų išlaidoms padengti prieštarautų SESV 191 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvoje 2003/87/EB įtvirtintam principui „teršėjas moka“, pagal kurį ūkio subjektai turėtų mokėti už išmetamą CO2 kiekį (57 konstatuojamoji dalis). Principas „teršėjas moka“ nustatytas SESV 191 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią Sąjungos aplinkos politika, be kitų principų, grindžiama principu, kad teršėjas turėtų mokėti. |
| --- | --- |

(145)

Komisija taip pat įvertino teiginį, kad restruktūrizavimo pagalba įmonės „CE Oltenia“ CO2 leidimų išlaidoms padengti prieštarautų SESV 191 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvoje 2003/87/EB įtvirtintam principui „teršėjas moka“, pagal kurį ūkio subjektai turėtų mokėti už išmetamą CO2 kiekį (57 konstatuojamoji dalis). Principas „teršėjas moka“ nustatytas SESV 191 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią Sąjungos aplinkos politika, be kitų principų, grindžiama principu, kad teršėjas turėtų mokėti.

2

2

| (146) | Direktyvos 2003/87/EB preambulėje daroma nuoroda į Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalį (dabar SESV 192 straipsnio 1 dalis), nustatančią procedūrą, kurios laikosi Taryba spręsdama, kokių veiksmų Sąjunga turėtų imtis, kad būtų pasiekti Europos bendrijos steigimo sutarties 174 straipsnyje (dabar SESV 191 straipsnis) nurodyti tikslai, tarp kurių, be principo „teršėjas moka“, yra ir siekis atsižvelgti į situacijų įvairovę įvairiuose Sąjungos regionuose bei kiti principai. |
| --- | --- |

(146)

Direktyvos 2003/87/EB preambulėje daroma nuoroda į Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalį (dabar SESV 192 straipsnio 1 dalis), nustatančią procedūrą, kurios laikosi Taryba spręsdama, kokių veiksmų Sąjunga turėtų imtis, kad būtų pasiekti Europos bendrijos steigimo sutarties 174 straipsnyje (dabar SESV 191 straipsnis) nurodyti tikslai, tarp kurių, be principo „teršėjas moka“, yra ir siekis atsižvelgti į situacijų įvairovę įvairiuose Sąjungos regionuose bei kiti principai.

| (147) | Trečiųjų šalių teiginys gali būti suprantamas kaip nuoroda į tai, kad Direktyva 2003/87/EB netiesiogiai įgyvendinamas principas „teršėjas moka“, vertinant, kad CO2 yra oro teršalas, nes jo koncentracija kelia aplinkosaugos problemų, o į direktyvos taikymo sritį patenkantys CO2 teršėjai būtinai turėtų padengti išlaidas, susijusias su CO2 leidimais. |
| --- | --- |

(147)

Trečiųjų šalių teiginys gali būti suprantamas kaip nuoroda į tai, kad Direktyva 2003/87/EB netiesiogiai įgyvendinamas principas „teršėjas moka“, vertinant, kad CO2 yra oro teršalas, nes jo koncentracija kelia aplinkosaugos problemų, o į direktyvos taikymo sritį patenkantys CO2 teršėjai būtinai turėtų padengti išlaidas, susijusias su CO2 leidimais.

2

2

2

| (148) | Teiginys grindžiamas prielaida, kad Direktyva 2003/87/EB netiesiogiai įgyvendinamas principas „teršėjas moka“, o šis įgyvendinimas turėtų būti atliekamas neatsižvelgiant į regionines situacijas, apie kurias taip pat kalbama Europos bendrijos steigimo sutarties 174 straipsnyje (dabar SESV 191 straipsnis). Net jei ši prielaida būtų teisinga, reikėtų pažymėti, kad principas „teršėjas moka“ nėra absoliutus ir besąlygiškas principas, kuris yra svarbesnis už visus kitus aspektus. Jį reikia derinti su kitais Direktyvos 2003/87/EB tikslais, nes jos pagrindinis tikslas yra aplinkosauginis – pasiekti, kad sektoriuose, kuriems ji taikoma, išmetamųjų teršalų kiekis neviršytų iš anksto sutartos viršutinės ribos. Komisija pažymi, kad šioje byloje spartesnis ir garantuotas lignitą deginančių elektrinių uždarymas ir jų dalinis pakeitimas gamtinėmis dujomis ir fotovoltiniais energijos šaltiniais, siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, yra svarbus siekiant aplinkosauginio prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos tikslo. Be to, Komisija pažymi, kad net ir įmonėms, kurios nepatiria sunkumų, esama paramos galimybių, kurios sumažina anglies dioksido kainos signalą, tačiau dėl kurių sumažėja išmetamųjų teršalų kiekis ir gaunama kitos naudos aplinkai, pavyzdžiui, parama naujoms technologijoms. Komisija taip pat pažymi, kad įmonė „CE Oltenia“, nors dalį jai reikalingų apyvartinių taršos leidimų finansuos valstybė, ir toliau mokės už dalį savo apyvartinių taršos leidimų, todėl ir toliau susidurs su anglies dioksido kainos signalu, nes dėl išmetamųjų teršalų mažinimo ir toliau galės mažinti išlaidas dėl išmetamo anglies dioksido. Kai tik pagalbos gavėjas vėl taps gyvybingas, jis vėl patirs visas išlaidas dėl išmetamo anglies dioksido. Todėl Komisija nemano, kad restruktūrizavimo pagalba įmonei „CE Oltenia“, kuri taip pat apima laikiną ir dalinį CO2 leidimų finansavimą laikantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių, pažeidžia Direktyvą 2003/87/EB. |
| --- | --- |

(148)

Teiginys grindžiamas prielaida, kad Direktyva 2003/87/EB netiesiogiai įgyvendinamas principas „teršėjas moka“, o šis įgyvendinimas turėtų būti atliekamas neatsižvelgiant į regionines situacijas, apie kurias taip pat kalbama Europos bendrijos steigimo sutarties 174 straipsnyje (dabar SESV 191 straipsnis). Net jei ši prielaida būtų teisinga, reikėtų pažymėti, kad principas „teršėjas moka“ nėra absoliutus ir besąlygiškas principas, kuris yra svarbesnis už visus kitus aspektus. Jį reikia derinti su kitais Direktyvos 2003/87/EB tikslais, nes jos pagrindinis tikslas yra aplinkosauginis – pasiekti, kad sektoriuose, kuriems ji taikoma, išmetamųjų teršalų kiekis neviršytų iš anksto sutartos viršutinės ribos. Komisija pažymi, kad šioje byloje spartesnis ir garantuotas lignitą deginančių elektrinių uždarymas ir jų dalinis pakeitimas gamtinėmis dujomis ir fotovoltiniais energijos šaltiniais, siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, yra svarbus siekiant aplinkosauginio prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos tikslo. Be to, Komisija pažymi, kad net ir įmonėms, kurios nepatiria sunkumų, esama paramos galimybių, kurios sumažina anglies dioksido kainos signalą, tačiau dėl kurių sumažėja išmetamųjų teršalų kiekis ir gaunama kitos naudos aplinkai, pavyzdžiui, parama naujoms technologijoms. Komisija taip pat pažymi, kad įmonė „CE Oltenia“, nors dalį jai reikalingų apyvartinių taršos leidimų finansuos valstybė, ir toliau mokės už dalį savo apyvartinių taršos leidimų, todėl ir toliau susidurs su anglies dioksido kainos signalu, nes dėl išmetamųjų teršalų mažinimo ir toliau galės mažinti išlaidas dėl išmetamo anglies dioksido. Kai tik pagalbos gavėjas vėl taps gyvybingas, jis vėl patirs visas išlaidas dėl išmetamo anglies dioksido. Todėl Komisija nemano, kad restruktūrizavimo pagalba įmonei „CE Oltenia“, kuri taip pat apima laikiną ir dalinį CO2 leidimų finansavimą laikantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių, pažeidžia Direktyvą 2003/87/EB.

2

| (149) | Dėl trečiųjų šalių pateiktos nuomonės, kad valstybės pagalba negali būti skiriama išmetamųjų teršalų standartų laikymosi išlaidoms padengti, Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo pagalbos įmonei „CE Oltenia“, apie kurią pranešta, suderinamumo vertinimo pagrindas yra vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, atliekamas taikant Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, o ne Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gaires, kurias nurodo trečiosios šalys (50 konstatuojamoji dalis). Pastarosios gairės netaikomos restruktūrizavimo pagalbai, apie kurią pranešta, atsižvelgiant į tai, kad įmonė „CE Oltenia“ yra sunkumų patirianti įmonė, o restruktūrizavimo pagalba nėra pagalba aplinkos apsaugai ar energetikai, kuriai taikomos tos pačios suderinamumo sąlygos (55). Nors valstybės pagalba, skirta privalomų reguliavimo standartų reikalavimams laikytis, aplinkos apsaugos pagalbos atveju neturėtų skatinamojo poveikio (nes veiklos vykdytojai yra pakankamai skatinami laikytis tokio privalomo reguliavimo), tokia pagalba gali būti būtina, kad būtų sudarytos sąlygos restruktūrizuoti įmonę, kuri, nesant tokios pagalbos, negalėtų padengti savo išlaidų per restruktūrizavimui reikalingą laikotarpį. |
| --- | --- |

(149)

Dėl trečiųjų šalių pateiktos nuomonės, kad valstybės pagalba negali būti skiriama išmetamųjų teršalų standartų laikymosi išlaidoms padengti, Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo pagalbos įmonei „CE Oltenia“, apie kurią pranešta, suderinamumo vertinimo pagrindas yra vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, atliekamas taikant Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, o ne Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gaires, kurias nurodo trečiosios šalys (50 konstatuojamoji dalis). Pastarosios gairės netaikomos restruktūrizavimo pagalbai, apie kurią pranešta, atsižvelgiant į tai, kad įmonė „CE Oltenia“ yra sunkumų patirianti įmonė, o restruktūrizavimo pagalba nėra pagalba aplinkos apsaugai ar energetikai, kuriai taikomos tos pačios suderinamumo sąlygos (55). Nors valstybės pagalba, skirta privalomų reguliavimo standartų reikalavimams laikytis, aplinkos apsaugos pagalbos atveju neturėtų skatinamojo poveikio (nes veiklos vykdytojai yra pakankamai skatinami laikytis tokio privalomo reguliavimo), tokia pagalba gali būti būtina, kad būtų sudarytos sąlygos restruktūrizuoti įmonę, kuri, nesant tokios pagalbos, negalėtų padengti savo išlaidų per restruktūrizavimui reikalingą laikotarpį.

55

| (150) | Sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires gali būti naudojama įvairių rūšių išlaidoms, pavyzdžiui, veiklos išlaidoms arba socialinių ar aplinkosaugos įsipareigojimų vykdymo išlaidoms, įskaitant išlaidas CO2 leidimams įsigyti, kaip buvo įmonės „CE Oltenia“ teisėtai gautos sanavimo pagalbos atveju. Praktikoje suderinama sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, skirta ne CO2 veiklos išlaidoms apmokėti, o kitiems tikslams, atlaisvintų pajamas, kurias įmonė galėtų panaudoti atitinkamiems CO2 leidimams apmokėti, ir tai turėtų tokį patį praktinį poveikį kaip ir pagalba, skirta tokioms išlaidoms apmokėti. |
| --- | --- |

(150)

Sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires gali būti naudojama įvairių rūšių išlaidoms, pavyzdžiui, veiklos išlaidoms arba socialinių ar aplinkosaugos įsipareigojimų vykdymo išlaidoms, įskaitant išlaidas CO2 leidimams įsigyti, kaip buvo įmonės „CE Oltenia“ teisėtai gautos sanavimo pagalbos atveju. Praktikoje suderinama sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, skirta ne CO2 veiklos išlaidoms apmokėti, o kitiems tikslams, atlaisvintų pajamas, kurias įmonė galėtų panaudoti atitinkamiems CO2 leidimams apmokėti, ir tai turėtų tokį patį praktinį poveikį kaip ir pagalba, skirta tokioms išlaidoms apmokėti.

2

2

2

| (151) | Be to, restruktūrizavimo pagalba bus prisidedama prie perėjimo prie mažiau taršaus kuro ir neturės poveikio, dėl kurio įmonė „CE Oltenia“ nebūtų pakankamai skatinama laikytis aplinkosaugos taisyklių. Nesuteikus pagalbos, įskaitant jos dalį, susijusią su aplinkosaugos reikalavimų laikymusi, įmonė „CE Oltenia“ staiga pasitrauktų iš rinkos, o tai tinkamai neužtikrintų elektros energijos gamybos veiklos plėtros regione, kuriame įsikūrusi įmonė „CE Oltenia“. Todėl, atsižvelgiant į laikiną pobūdį, planą mažinti išmetamo CO2 kiekį ir regioninę padėtį, kuri taip pat minima SESV 191 straipsnyje, nagrinėjama restruktūrizavimo pagalba nepažeidžia SESV 191 straipsnio nuostatų dėl principo „teršėjas moka“. |
| --- | --- |

(151)

Be to, restruktūrizavimo pagalba bus prisidedama prie perėjimo prie mažiau taršaus kuro ir neturės poveikio, dėl kurio įmonė „CE Oltenia“ nebūtų pakankamai skatinama laikytis aplinkosaugos taisyklių. Nesuteikus pagalbos, įskaitant jos dalį, susijusią su aplinkosaugos reikalavimų laikymusi, įmonė „CE Oltenia“ staiga pasitrauktų iš rinkos, o tai tinkamai neužtikrintų elektros energijos gamybos veiklos plėtros regione, kuriame įsikūrusi įmonė „CE Oltenia“. Todėl, atsižvelgiant į laikiną pobūdį, planą mažinti išmetamo CO2 kiekį ir regioninę padėtį, kuri taip pat minima SESV 191 straipsnyje, nagrinėjama restruktūrizavimo pagalba nepažeidžia SESV 191 straipsnio nuostatų dėl principo „teršėjas moka“.

2

| (152) | Rumunija mano, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. |
| --- | --- |

(152)

Rumunija mano, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti pripažinta suderinama su vidaus rinka pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires.

| (153) | Atsižvelgdama į nagrinėjamos valstybės pagalbos pobūdį ir tikslus bei Rumunijos valdžios institucijų teiginius, Komisija įvertins, ar planuojama restruktūrizavimo pagalba atitinka atitinkamas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių nuostatas. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse Komisija nustato sąlygas, kuriomis valstybės pagalba sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(153)

Atsižvelgdama į nagrinėjamos valstybės pagalbos pobūdį ir tikslus bei Rumunijos valdžios institucijų teiginius, Komisija įvertins, ar planuojama restruktūrizavimo pagalba atitinka atitinkamas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių nuostatas. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse Komisija nustato sąlygas, kuriomis valstybės pagalba sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (154) | Nagrinėdama, ar restruktūrizavimo pagalba daro neigiamą poveikį prekybos sąlygoms taip, kad ji prieštarautų bendram interesui, Komisija taiko pusiausvyros kriterijų pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Taikydama šį kriterijų, jei pagalbos gavėjas atitinka reikalavimus restruktūrizavimo pagalbai gauti, Komisija pasveria teigiamą pagalbos poveikį ir neigiamą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, atsirandantį dėl valstybės pagalbos poveikio. Atlikdama vertinimą, ji atsižvelgia į valstybės intervencijos poreikį, tinkamumą, proporcingumą, pagalbos skaidrumą, vienkartinės pagalbos principą ir priemones konkurencijos iškraipymams riboti, kaip nustatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. |
| --- | --- |

(154)

Nagrinėdama, ar restruktūrizavimo pagalba daro neigiamą poveikį prekybos sąlygoms taip, kad ji prieštarautų bendram interesui, Komisija taiko pusiausvyros kriterijų pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Taikydama šį kriterijų, jei pagalbos gavėjas atitinka reikalavimus restruktūrizavimo pagalbai gauti, Komisija pasveria teigiamą pagalbos poveikį ir neigiamą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, atsirandantį dėl valstybės pagalbos poveikio. Atlikdama vertinimą, ji atsižvelgia į valstybės intervencijos poreikį, tinkamumą, proporcingumą, pagalbos skaidrumą, vienkartinės pagalbos principą ir priemones konkurencijos iškraipymams riboti, kaip nustatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse.

Tinkamumas finansuoti: sunkumų patirianti įmonė

Tinkamumas finansuoti: sunkumų patirianti įmonė

| (155) | Tam, kad pagalbos gavėjas galėtų gauti restruktūrizavimo pagalbą, jis turi būti laikomas sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 2.2 skirsnyje. Visų pirma, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkte paaiškinta, kad įmonė laikoma sunkumų patiriančia įmone tada, kai be valstybės intervencijos ji beveik neabejotinai bus priversta pasitraukti iš verslo trumpuoju arba vidutiniu laikotarpiu. Taip būtų tada, kai susiklostytų bent viena iš aplinkybių, aprašytų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkto a–d papunkčiuose. |
| --- | --- |

(155)

Tam, kad pagalbos gavėjas galėtų gauti restruktūrizavimo pagalbą, jis turi būti laikomas sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 2.2 skirsnyje. Visų pirma, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkte paaiškinta, kad įmonė laikoma sunkumų patiriančia įmone tada, kai be valstybės intervencijos ji beveik neabejotinai bus priversta pasitraukti iš verslo trumpuoju arba vidutiniu laikotarpiu. Taip būtų tada, kai susiklostytų bent viena iš aplinkybių, aprašytų Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkto a–d papunkčiuose.

| (156) | Kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą (56) ir sprendime dėl sanavimo pagalbos (57), nuo 2019 m. gruodžio 31 d. įmonė „CE Oltenia“ atitiko nacionalinėje teisėje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos jos kreditorių prašymu jai galėtų būti iškelta kolektyvinė nemokumo byla, nes bent jau nuo 2019 m. gruodžio 31 d. 46 įmonės „CE Oltenia“ tiekėjai galėjo prašyti pradėti nemokumo procedūrą. Kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje, įmonė „CE Oltenia“ nėra pajėgi grąžinti suteiktos sanavimo paskolos ir palūkanų, o nepateikus restruktūrizavimo plano ji būtų automatiškai likviduojama. Vadinasi įmonė „CE Oltenia“ atitinka nacionalinėje teisėje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos jos kreditorių prašymu jai galėtų būti iškelta kolektyvinė nemokumo byla, ir nuo 2019 m. ji gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkto c papunktį. |
| --- | --- |

(156)

Kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą (56) ir sprendime dėl sanavimo pagalbos (57), nuo 2019 m. gruodžio 31 d. įmonė „CE Oltenia“ atitiko nacionalinėje teisėje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos jos kreditorių prašymu jai galėtų būti iškelta kolektyvinė nemokumo byla, nes bent jau nuo 2019 m. gruodžio 31 d. 46 įmonės „CE Oltenia“ tiekėjai galėjo prašyti pradėti nemokumo procedūrą. Kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje, įmonė „CE Oltenia“ nėra pajėgi grąžinti suteiktos sanavimo paskolos ir palūkanų, o nepateikus restruktūrizavimo plano ji būtų automatiškai likviduojama. Vadinasi įmonė „CE Oltenia“ atitinka nacionalinėje teisėje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos jos kreditorių prašymu jai galėtų būti iškelta kolektyvinė nemokumo byla, ir nuo 2019 m. ji gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkto c papunktį.

56

57

| (157) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 21 punktą naujai įsteigta įmonė neatitinka reikalavimų restruktūrizavimo pagalbai gauti. Šiuo atveju pagalbos gavėjas, t. y. „CE Oltenia“, nėra naujai įsteigta įmonė pagal Paramos ir restruktūrizavimo gaires, nes ji įsteigta 2011 m. (žr. 7 konstatuojamąją dalį), t. y. daugiau nei prieš trejus metus. |
| --- | --- |

(157)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 21 punktą naujai įsteigta įmonė neatitinka reikalavimų restruktūrizavimo pagalbai gauti. Šiuo atveju pagalbos gavėjas, t. y. „CE Oltenia“, nėra naujai įsteigta įmonė pagal Paramos ir restruktūrizavimo gaires, nes ji įsteigta 2011 m. (žr. 7 konstatuojamąją dalį), t. y. daugiau nei prieš trejus metus.

| (158) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 22 punktą įmonei, priklausančiai didesnei verslo grupei arba perimamai didesnės verslo grupės, paprastai restruktūrizavimo pagalba negali būti teikiama, nebent galima įrodyti, kad patiriamų sunkumų priežastys slypi pačios įmonės viduje, o ne sąlygotos grupės išlaidų sutartinio paskirstymo, ir sunkumai yra tokie dideli, kad grupė nėra pajėgi juos įveikti pati. |
| --- | --- |

(158)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 22 punktą įmonei, priklausančiai didesnei verslo grupei arba perimamai didesnės verslo grupės, paprastai restruktūrizavimo pagalba negali būti teikiama, nebent galima įrodyti, kad patiriamų sunkumų priežastys slypi pačios įmonės viduje, o ne sąlygotos grupės išlaidų sutartinio paskirstymo, ir sunkumai yra tokie dideli, kad grupė nėra pajėgi juos įveikti pati.

| (159) | Įmonės „CE Oltenia“ sunkumai iš esmės kyla dėl jos verslo modelio ir elektros energijos gamybai naudojamo kuro konkurencingomis Rumunijos elektros energijos rinkos sąlygomis (23–26 konstatuojamosios dalys). Įmonė „CE Oltenia“ nepriklauso didesnei verslo grupei, o valstybė ją išskirtinai kontroliuoja per Energetikos ministeriją (7 konstatuojamoji dalis), taigi tai yra valstybinė įmonė, kurią išskirtinai kontroliuoja valstybė dėl nuosavybės ir finansinio dalyvavimo (58). Iš to, kad valstybė turi išskirtinę kontrolę, matyti, kad šiuo atveju bet kokia valstybės finansinė parama įmonei „CE Oltenia“, skirta padėti jai įveikti sunkumus, būtų laikoma pagalba, nebent ji būtų teikiama rinkos sąlygomis. Todėl, nors įmonės „CE Oltenia“ sunkumai yra vidiniai, nekyla klausimas, ar jie nėra sutartinio išlaidų paskirstymo grupėje rezultatas ir ar sunkumai nėra pernelyg dideli, kad juos galėtų spręsti pati grupė. |
| --- | --- |

(159)

Įmonės „CE Oltenia“ sunkumai iš esmės kyla dėl jos verslo modelio ir elektros energijos gamybai naudojamo kuro konkurencingomis Rumunijos elektros energijos rinkos sąlygomis (23–26 konstatuojamosios dalys). Įmonė „CE Oltenia“ nepriklauso didesnei verslo grupei, o valstybė ją išskirtinai kontroliuoja per Energetikos ministeriją (7 konstatuojamoji dalis), taigi tai yra valstybinė įmonė, kurią išskirtinai kontroliuoja valstybė dėl nuosavybės ir finansinio dalyvavimo (58). Iš to, kad valstybė turi išskirtinę kontrolę, matyti, kad šiuo atveju bet kokia valstybės finansinė parama įmonei „CE Oltenia“, skirta padėti jai įveikti sunkumus, būtų laikoma pagalba, nebent ji būtų teikiama rinkos sąlygomis. Todėl, nors įmonės „CE Oltenia“ sunkumai yra vidiniai, nekyla klausimas, ar jie nėra sutartinio išlaidų paskirstymo grupėje rezultatas ir ar sunkumai nėra pernelyg dideli, kad juos galėtų spręsti pati grupė.

58

| (160) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad įmonė „CE Oltenia“ yra sunkumų patirianti įmonė, kuriai gali būti skiriama restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(160)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad įmonė „CE Oltenia“ yra sunkumų patirianti įmonė, kuriai gali būti skiriama restruktūrizavimo pagalba.

5.3.1.   Pagalba skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti

Pagalba skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti

| (161) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą tam, kad valstybės pagalba būtų laikoma suderinama su vidaus rinka, ji turi būti skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti. |
| --- | --- |

(161)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą tam, kad valstybės pagalba būtų laikoma suderinama su vidaus rinka, ji turi būti skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti.

| (162) | Šiuo atžvilgiu, norėdama įrodyti, kad restruktūrizavimo pagalba siekiama skatinti tokios veiklos ar sričių plėtrą, tokią pagalbą teikianti valstybė narė turi įrodyti, kad pagalba siekiama užkirsti kelią socialiniams sunkumams arba pašalinti rinkos nepakankamumą. Konkrečiai restruktūrizavimo pagalbos atveju Komisija pažymi, kad, kaip pripažįstama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte, iš tikrųjų pasitraukimas iš rinkos yra svarbus produktyvumo augimo veiksnys, todėl pagalbai pagrįsti nepakanka tik užkirsti kelią įmonės pasitraukimui iš rinkos. Priešingai, sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba yra viena iš labiausiai rinką iškraipančių valstybės pagalbos rūšių, nes ji trukdo pasitraukimo iš rinkos procesui. Tačiau tam tikrais atvejais sunkumų patiriančios įmonės restruktūrizavimas gali prisidėti prie ekonominės veiklos ar sričių plėtros, taip pat ir ne tik tos veiklos, kurią vykdo pagalbos gavėjas, plėtros. Taip yra tais atvejais, kai, nesuteikus tokios pagalbos, pagalbos gavėjo nesėkmė sukeltų rinkos nepakankamumą arba socialinius sunkumus, stabdančius ekonominės veiklos rūšių ir (arba) sričių, kurias paveiktų tokios aplinkybės, plėtrą. Nebaigtinis tokių aplinkybių sąrašas pateiktas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkte. |
| --- | --- |

(162)

Šiuo atžvilgiu, norėdama įrodyti, kad restruktūrizavimo pagalba siekiama skatinti tokios veiklos ar sričių plėtrą, tokią pagalbą teikianti valstybė narė turi įrodyti, kad pagalba siekiama užkirsti kelią socialiniams sunkumams arba pašalinti rinkos nepakankamumą. Konkrečiai restruktūrizavimo pagalbos atveju Komisija pažymi, kad, kaip pripažįstama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte, iš tikrųjų pasitraukimas iš rinkos yra svarbus produktyvumo augimo veiksnys, todėl pagalbai pagrįsti nepakanka tik užkirsti kelią įmonės pasitraukimui iš rinkos. Priešingai, sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba yra viena iš labiausiai rinką iškraipančių valstybės pagalbos rūšių, nes ji trukdo pasitraukimo iš rinkos procesui. Tačiau tam tikrais atvejais sunkumų patiriančios įmonės restruktūrizavimas gali prisidėti prie ekonominės veiklos ar sričių plėtros, taip pat ir ne tik tos veiklos, kurią vykdo pagalbos gavėjas, plėtros. Taip yra tais atvejais, kai, nesuteikus tokios pagalbos, pagalbos gavėjo nesėkmė sukeltų rinkos nepakankamumą arba socialinius sunkumus, stabdančius ekonominės veiklos rūšių ir (arba) sričių, kurias paveiktų tokios aplinkybės, plėtrą. Nebaigtinis tokių aplinkybių sąrašas pateiktas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkte.

| (163) | Tokios aplinkybės, inter alia, susidaro, kai pagalbos gavėjas, kurio žlugimo siekiama išvengti teikiant pagalbą, yra regione (NUTS 2 lygmeniu), kuriame nedarbo lygis yra didesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir sunku kurti naujas darbo vietas, arba kai pagalbos gavėjas atlieka svarbų sisteminį vaidmenį tam tikrame regione ar sektoriuje, o pasitraukimas iš jo turėtų galimų neigiamų pasekmių (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a ir c papunkčiai). Taigi, suteikiant galimybę pagalbos gavėjui tęsti veiklą, pagalba užkertamas kelias tokiam rinkos nepakankamumui ar socialiniams sunkumams. Tačiau restruktūrizavimo pagalbos atveju taip yra tik tada, kai pagalba leidžia pagalbos gavėjui savarankiškai konkuruoti rinkoje, o tai galima užtikrinti tik tuo atveju, jei pagalba teikiama remiantis įgyvendinamu restruktūrizavimo planu, kuriuo atkuriamas ilgalaikis pagalbos gavėjo gyvybingumas. |
| --- | --- |

(163)

Tokios aplinkybės, inter alia, susidaro, kai pagalbos gavėjas, kurio žlugimo siekiama išvengti teikiant pagalbą, yra regione (NUTS 2 lygmeniu), kuriame nedarbo lygis yra didesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir sunku kurti naujas darbo vietas, arba kai pagalbos gavėjas atlieka svarbų sisteminį vaidmenį tam tikrame regione ar sektoriuje, o pasitraukimas iš jo turėtų galimų neigiamų pasekmių (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a ir c papunkčiai). Taigi, suteikiant galimybę pagalbos gavėjui tęsti veiklą, pagalba užkertamas kelias tokiam rinkos nepakankamumui ar socialiniams sunkumams. Tačiau restruktūrizavimo pagalbos atveju taip yra tik tada, kai pagalba leidžia pagalbos gavėjui savarankiškai konkuruoti rinkoje, o tai galima užtikrinti tik tuo atveju, jei pagalba teikiama remiantis įgyvendinamu restruktūrizavimo planu, kuriuo atkuriamas ilgalaikis pagalbos gavėjo gyvybingumas.

inter alia

| (164) | Todėl Komisija visų pirma įvertins, ar pagalba siekiama užkirsti kelią rinkos nepakankamumui arba socialiniams sunkumams (5.3.1.1 skirsnis) ir ar kartu su ja pateikiamas restruktūrizavimo planas, kuriuo atkuriamas ilgalaikis pagalbos gavėjo gyvybingumas (5.3.1.2 skirsnis). |
| --- | --- |

(164)

Todėl Komisija visų pirma įvertins, ar pagalba siekiama užkirsti kelią rinkos nepakankamumui arba socialiniams sunkumams (5.3.1.1 skirsnis) ir ar kartu su ja pateikiamas restruktūrizavimo planas, kuriuo atkuriamas ilgalaikis pagalbos gavėjo gyvybingumas (5.3.1.2 skirsnis).

5.3.1.1.   Socialinių sunkumų ar rinkos nepakankamumo vengimas prisidedant prie ekonominės veiklos arba ekonomikos srities plėtros

Socialinių sunkumų ar rinkos nepakankamumo vengimas prisidedant prie ekonominės veiklos arba ekonomikos srities plėtros

| (165) | Tarp atvejų, kai sunkumų patiriančios įmonės sanavimas gali padėti plėtoti ekonominę veiklą ar sritis, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a ir c papunkčiuose minimi atvejai, kai nedarbo lygis regione, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą, yra didesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir tame regione sunku kurti naujas darbo vietas (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunkčio antra įtrauka) arba kai pagalba siekiama išvengti pavojaus, kad ekonomikos augimui sutrukdys įmonės, kuriai tenka svarbus sisteminis vaidmuo atitinkamame sektoriuje ar regione, žlugimas (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto c papunktis). |
| --- | --- |

(165)

Tarp atvejų, kai sunkumų patiriančios įmonės sanavimas gali padėti plėtoti ekonominę veiklą ar sritis, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a ir c papunkčiuose minimi atvejai, kai nedarbo lygis regione, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą, yra didesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir tame regione sunku kurti naujas darbo vietas (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunkčio antra įtrauka) arba kai pagalba siekiama išvengti pavojaus, kad ekonomikos augimui sutrukdys įmonės, kuriai tenka svarbus sisteminis vaidmuo atitinkamame sektoriuje ar regione, žlugimas (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto c papunktis).

Nedarbo lygis regione, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą

Nedarbo lygis regione, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą

| (166) | Šiuo atžvilgiu Rumunija remiasi aplinkybėmis, nurodytomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunkčio antroje įtraukoje, t. y. teigia, kad pagalbos gavėjas vykdo veiklą regione (NUTS II lygiu), kuriame nedarbo lygis yra didesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir sunku kurti naujas darbo vietas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba siekiama užkirsti kelią socialiniams sunkumams aplinkybėmis, nurodytomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunkčio antroje įtraukoje (59). Šios išvados neginčijo trečiosios šalys, pateikusios pastabas nagrinėjant bylą. |
| --- | --- |

(166)

Šiuo atžvilgiu Rumunija remiasi aplinkybėmis, nurodytomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunkčio antroje įtraukoje, t. y. teigia, kad pagalbos gavėjas vykdo veiklą regione (NUTS II lygiu), kuriame nedarbo lygis yra didesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir sunku kurti naujas darbo vietas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba siekiama užkirsti kelią socialiniams sunkumams aplinkybėmis, nurodytomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunkčio antroje įtraukoje (59). Šios išvados neginčijo trečiosios šalys, pateikusios pastabas nagrinėjant bylą.

59

| (167) | Nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijos regione bent jau nuo 2015 m. nuolat viršija nacionalinį vidurkį. Iš tiesų 2015–2020 m. nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijoje svyravo nuo 8,2 iki 5,5 proc., o vidutinis nacionalinis nedarbo lygis tuo pat laikotarpiu svyravo nuo 5 iki 3,4 proc. ir nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijoje visada buvo didesnis už nacionalinį vidurkį (8 konstatuojamoji dalis). Šiuo atžvilgiu įmonėje „CE Oltenia“ dirba lignito kasybos ir elektros energijos gamybos darbuotojai, kuriems staigus įmonės pasitraukimas iš rinkos neabejotinai reikštų, kad jų profesiniai įgūdžiai neleistų jiems susirasti tinkamo darbo regione, jei jame nebūtų alternatyvios kasybos ar elektros energijos gamybos veiklos. Šį nedarbą lydi sunkumai kuriant naujas darbo vietas regione, kaip matyti iš Goržo apskrities teisingos pertvarkos teritorinio plano (9 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(167)

Nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijos regione bent jau nuo 2015 m. nuolat viršija nacionalinį vidurkį. Iš tiesų 2015–2020 m. nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijoje svyravo nuo 8,2 iki 5,5 proc., o vidutinis nacionalinis nedarbo lygis tuo pat laikotarpiu svyravo nuo 5 iki 3,4 proc. ir nedarbo lygis Pietvakarių Oltenijoje visada buvo didesnis už nacionalinį vidurkį (8 konstatuojamoji dalis). Šiuo atžvilgiu įmonėje „CE Oltenia“ dirba lignito kasybos ir elektros energijos gamybos darbuotojai, kuriems staigus įmonės pasitraukimas iš rinkos neabejotinai reikštų, kad jų profesiniai įgūdžiai neleistų jiems susirasti tinkamo darbo regione, jei jame nebūtų alternatyvios kasybos ar elektros energijos gamybos veiklos. Šį nedarbą lydi sunkumai kuriant naujas darbo vietas regione, kaip matyti iš Goržo apskrities teisingos pertvarkos teritorinio plano (9 konstatuojamoji dalis).

| (168) | Todėl Komisija mano, kad esama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunktyje nurodytų aplinkybių. |
| --- | --- |

(168)

Todėl Komisija mano, kad esama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a papunktyje nurodytų aplinkybių.

Pagalba remiama įmonė, atliekanti sisteminį vaidmenį Pietvakarių Oltenijos regione

Pagalba remiama įmonė, atliekanti sisteminį vaidmenį Pietvakarių Oltenijos regione

| (169) | Pagalba taip pat siekiama užkirsti kelią įmonės, kuri atlieka sisteminį vaidmenį, pasitraukimo iš rinkos rizikai pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto c papunktį. |
| --- | --- |

(169)

Pagalba taip pat siekiama užkirsti kelią įmonės, kuri atlieka sisteminį vaidmenį, pasitraukimo iš rinkos rizikai pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto c papunktį.

| (170) | Įmonė „CE Oltenia“ yra trečias pagal dydį elektros energijos gamintojas Rumunijoje, turintis didelę dalį įrengtų gamybos pajėgumų (11 konstatuojamoji dalis). Rumunija pateikė argumentą, kad, jei įmonė „CE Oltenia“ pasitrauktų iš rinkos, galėtų kilti pavojus elektros energijos tiekimo saugumui Rumunijoje (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Nors Rumunija nepateikė išteklių pakankamumo vertinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/943 (60) dėl elektros energijos vidaus rinkos 24 straipsnyje nustatytą metodiką, Komisija negali atmesti galimų neigiamų padarinių energijos tiekimui regioniniu lygmeniu Pietvakarių Oltenijoje, kur yra elektrinės. Staigus elektrinių, kurios tiekia elektros energiją, o Krajovos atveju – ir šilumą, veiklos nutraukimas arba staigus kasybos veiklos nutraukimas galėtų bent laikinai lemti papildomas įmonių ir namų ūkių išlaidas, kad būtų užtikrintas stabilus energijos tiekimas regione. Tuo pat metu Komisija nemano, kad šiomis aplinkybėmis būtina priimti poziciją dėl argumento dėl tiekimo saugumo Rumunijos nacionalinėje rinkoje apskritai. |
| --- | --- |

(170)

Įmonė „CE Oltenia“ yra trečias pagal dydį elektros energijos gamintojas Rumunijoje, turintis didelę dalį įrengtų gamybos pajėgumų (11 konstatuojamoji dalis). Rumunija pateikė argumentą, kad, jei įmonė „CE Oltenia“ pasitrauktų iš rinkos, galėtų kilti pavojus elektros energijos tiekimo saugumui Rumunijoje (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Nors Rumunija nepateikė išteklių pakankamumo vertinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/943 (60) dėl elektros energijos vidaus rinkos 24 straipsnyje nustatytą metodiką, Komisija negali atmesti galimų neigiamų padarinių energijos tiekimui regioniniu lygmeniu Pietvakarių Oltenijoje, kur yra elektrinės. Staigus elektrinių, kurios tiekia elektros energiją, o Krajovos atveju – ir šilumą, veiklos nutraukimas arba staigus kasybos veiklos nutraukimas galėtų bent laikinai lemti papildomas įmonių ir namų ūkių išlaidas, kad būtų užtikrintas stabilus energijos tiekimas regione. Tuo pat metu Komisija nemano, kad šiomis aplinkybėmis būtina priimti poziciją dėl argumento dėl tiekimo saugumo Rumunijos nacionalinėje rinkoje apskritai.

60

| (171) | Galimi neigiami padariniai, susiję su įmonės „CE Oltenia“, kaip energijos tiekėjos, vaidmeniu regione, apima neigiamą šalutinį poveikį ekonominei veiklai ir aplinkybėms regione, ypač Goržo apskrityje. Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, įmonė „CE Oltenia“ palaiko verslo ryšius su maždaug 120 Goržo apskrities įmonių, kurios kartu sudaro apie 50 proc. metinės apskrities ekonomikos pagal bendrą 2019 m. apyvartą. Jei įmonė „CE Oltenia“ pasitrauktų, regione, ypač Goržo apskrityje, greičiausiai sumažėtų ekonominė veikla ir sukuriama ekonominė vertė. |
| --- | --- |

(171)

Galimi neigiami padariniai, susiję su įmonės „CE Oltenia“, kaip energijos tiekėjos, vaidmeniu regione, apima neigiamą šalutinį poveikį ekonominei veiklai ir aplinkybėms regione, ypač Goržo apskrityje. Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, įmonė „CE Oltenia“ palaiko verslo ryšius su maždaug 120 Goržo apskrities įmonių, kurios kartu sudaro apie 50 proc. metinės apskrities ekonomikos pagal bendrą 2019 m. apyvartą. Jei įmonė „CE Oltenia“ pasitrauktų, regione, ypač Goržo apskrityje, greičiausiai sumažėtų ekonominė veikla ir sukuriama ekonominė vertė.

| (172) | Be to, įmonė „CE Oltenia“, kurioje yra maždaug 12 268 darbuotojai, yra svarbus darbdavys Pietvakarių Oltenijos regione (7 konstatuojamoji dalis). Uždarius pagalbos gavėją būtų ne tik tiesiogiai prarasta daugiau kaip 12 000 darbo vietų, bet ir nemažai netiesioginių darbo vietų, atsižvelgiant į didelį dabartinių partnerių skaičių visoje vertės grandinėje. Taigi tikėtinas nemokumas, kuris įmonei „CE Oltenia“ grėstų nesuteikus restruktūrizavimo pagalbos, turėtų didelį neigiamą šalutinį poveikį regionui ir už jo ribų. |
| --- | --- |

(172)

Be to, įmonė „CE Oltenia“, kurioje yra maždaug 12 268 darbuotojai, yra svarbus darbdavys Pietvakarių Oltenijos regione (7 konstatuojamoji dalis). Uždarius pagalbos gavėją būtų ne tik tiesiogiai prarasta daugiau kaip 12 000 darbo vietų, bet ir nemažai netiesioginių darbo vietų, atsižvelgiant į didelį dabartinių partnerių skaičių visoje vertės grandinėje. Taigi tikėtinas nemokumas, kuris įmonei „CE Oltenia“ grėstų nesuteikus restruktūrizavimo pagalbos, turėtų didelį neigiamą šalutinį poveikį regionui ir už jo ribų.

| (173) | Todėl Komisija mano, kad pagalbos gavėjas neabejotinai atlieka svarbų sisteminį vaidmenį regioniniu lygmeniu ne tik jo gamybos ir tiekimo plėtrai, bet ir platesnio masto ekonominės veiklos, kuri priklauso nuo tokio tiekimo, plėtrai, kaip nurodyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto c papunktyje. |
| --- | --- |

(173)

Todėl Komisija mano, kad pagalbos gavėjas neabejotinai atlieka svarbų sisteminį vaidmenį regioniniu lygmeniu ne tik jo gamybos ir tiekimo plėtrai, bet ir platesnio masto ekonominės veiklos, kuri priklauso nuo tokio tiekimo, plėtrai, kaip nurodyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto c papunktyje.

Išvada dėl socialinių sunkumų ar rinkos nepakankamumo prevencijos

Išvada dėl socialinių sunkumų ar rinkos nepakankamumo prevencijos

| (174) | Nors Rumunija taip pat rėmėsi aplinkybėmis, nurodytomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto b ir g papunkčiuose, Komisija mano, kad šie punktai yra įvykdyti, todėl Rumunijos argumentų šiuo klausimu vertinti nereikia. Be to, pažymėtina, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą nepateikė abejonių dėl šio suderinamumo kriterijaus įvykdymo, o trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų dėl šios sąlygos nesilaikymo. |
| --- | --- |

(174)

Nors Rumunija taip pat rėmėsi aplinkybėmis, nurodytomis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto b ir g papunkčiuose, Komisija mano, kad šie punktai yra įvykdyti, todėl Rumunijos argumentų šiuo klausimu vertinti nereikia. Be to, pažymėtina, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą nepateikė abejonių dėl šio suderinamumo kriterijaus įvykdymo, o trečiosios šalys nepateikė jokių pastabų dėl šios sąlygos nesilaikymo.

| (175) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalba prisidedama prie elektros energijos gamybos ir Pietvakarių Oltenijos regiono ekonominės veiklos plėtros. Pagalba užkerta kelią įmonės, veikiančios Pietvakarių Oltenijos regione, kuriame nedarbo lygis yra aukštesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir sunku kurti naujas darbo vietas atitinkamame regione, pasitraukimui; ja taip pat užkertamas kelias galimoms neigiamoms įmonės, kuri atlieka svarbų sisteminį vaidmenį Rumunijos energijos gamybos sektoriuje, pasitraukimo pasekmėms (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a ir c papunkčiai). |
| --- | --- |

(175)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagalba prisidedama prie elektros energijos gamybos ir Pietvakarių Oltenijos regiono ekonominės veiklos plėtros. Pagalba užkerta kelią įmonės, veikiančios Pietvakarių Oltenijos regione, kuriame nedarbo lygis yra aukštesnis už nacionalinį vidurkį, nuolatinis ir sunku kurti naujas darbo vietas atitinkamame regione, pasitraukimui; ja taip pat užkertamas kelias galimoms neigiamoms įmonės, kuri atlieka svarbų sisteminį vaidmenį Rumunijos energijos gamybos sektoriuje, pasitraukimo pasekmėms (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punkto a ir c papunkčiai).

5.3.1.2.   Restruktūrizavimo planas ir ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

Restruktūrizavimo planas ir ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

| (176) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 46 punkte nustatyta, kad restruktūrizavimo pagalba turi būti teikiama su sąlyga, kad bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kuriuo būtų atkurtas pagalbos gavėjo gyvybingumas. Priežasčių, dėl kurių pagalbos gavėjas susidūrė su sunkumais, pašalinimas, palengvinant jo ilgalaikio gyvybingumo atkūrimą, yra būtina sąlyga, kad restruktūrizavimo pagalba būtų skirta ekonominės veiklos rūšių ir sričių, kuriose veikia pagalbos gavėjas, plėtrai. |
| --- | --- |

(176)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 46 punkte nustatyta, kad restruktūrizavimo pagalba turi būti teikiama su sąlyga, kad bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kuriuo būtų atkurtas pagalbos gavėjo gyvybingumas. Priežasčių, dėl kurių pagalbos gavėjas susidūrė su sunkumais, pašalinimas, palengvinant jo ilgalaikio gyvybingumo atkūrimą, yra būtina sąlyga, kad restruktūrizavimo pagalba būtų skirta ekonominės veiklos rūšių ir sričių, kuriose veikia pagalbos gavėjas, plėtrai.

| (177) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 45–48 punktus restruktūrizavimo pagalba turėtų būti teikiama tik realistiškam, nuosekliam ir toliaregiškam restruktūrizavimo planui, kurio priemonės turi būti skirtos ilgalaikiam gyvybingumui atkurti per pagrįstą laikotarpį, paremti, atmetant bet kokią papildomos į restruktūrizavimo planą neįtrauktos valstybės pagalbos galimybę. Restruktūrizavimo plane turi būti nurodytos pagalbos gavėjo sunkumų priežastys bei pagalbos gavėjo trūkumai ir išdėstyta, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus išspręstos pagrindinės pagalbos gavėjo problemos. |
| --- | --- |

(177)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 45–48 punktus restruktūrizavimo pagalba turėtų būti teikiama tik realistiškam, nuosekliam ir toliaregiškam restruktūrizavimo planui, kurio priemonės turi būti skirtos ilgalaikiam gyvybingumui atkurti per pagrįstą laikotarpį, paremti, atmetant bet kokią papildomos į restruktūrizavimo planą neįtrauktos valstybės pagalbos galimybę. Restruktūrizavimo plane turi būti nurodytos pagalbos gavėjo sunkumų priežastys bei pagalbos gavėjo trūkumai ir išdėstyta, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus išspręstos pagrindinės pagalbos gavėjo problemos.

| (178) | Restruktūrizavimo rezultatai turi būti įrodyti pagal įvairiu scenarijus, visų pirma nustatant veiklos parametrus ir pagrindinius numatomus rizikos veiksnius. Pagalbos gavėjo gyvybingumo atkūrimas turi lemti tinkamą investuoto kapitalo grąžą padengus sąnaudas ir negali būti grindžiamas optimistinėmis prielaidomis dėl tokių veiksnių, kaip kainų ar paklausos svyravimai. Ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas tada, kai įmonė, padengusi visas savo sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius mokesčius, gali užsitikrinti tinkamą prognozuojamą kapitalo grąžą ir yra pajėgi savarankiškai konkuruoti rinkoje. |
| --- | --- |

(178)

Restruktūrizavimo rezultatai turi būti įrodyti pagal įvairiu scenarijus, visų pirma nustatant veiklos parametrus ir pagrindinius numatomus rizikos veiksnius. Pagalbos gavėjo gyvybingumo atkūrimas turi lemti tinkamą investuoto kapitalo grąžą padengus sąnaudas ir negali būti grindžiamas optimistinėmis prielaidomis dėl tokių veiksnių, kaip kainų ar paklausos svyravimai. Ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas tada, kai įmonė, padengusi visas savo sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius mokesčius, gali užsitikrinti tinkamą prognozuojamą kapitalo grąžą ir yra pajėgi savarankiškai konkuruoti rinkoje.

| (179) | Patikslintas įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planas parengtas siekiant įveikti sunkumus, kuriuos nustatė pagalbos gavėjas, nuodugniai įvertinęs finansinių sunkumų priežastis (žr. 22–26 konstatuojamąsias dalis), ir siekiant, kad jis vėl taptų gyvybingas. Šešerių metų plano trukmė, apimanti 2021–2026 m. laikotarpį, nėra nepagrįstai ilga, atsižvelgiant į tai, kad: [...]. |
| --- | --- |

(179)

Patikslintas įmonės „CE Oltenia“ restruktūrizavimo planas parengtas siekiant įveikti sunkumus, kuriuos nustatė pagalbos gavėjas, nuodugniai įvertinęs finansinių sunkumų priežastis (žr. 22–26 konstatuojamąsias dalis), ir siekiant, kad jis vėl taptų gyvybingas. Šešerių metų plano trukmė, apimanti 2021–2026 m. laikotarpį, nėra nepagrįstai ilga, atsižvelgiant į tai, kad: [...].

| (180) | Kitame skirsnyje Komisija pirmiausia įvertins pagalbos gavėjo restruktūrizavimo plano prielaidų patikimumą, o vėliau įrodymus, kad pagalbos gavėjo gyvybingumas bus atkurtas restruktūrizavimo plano pabaigoje. |
| --- | --- |

(180)

Kitame skirsnyje Komisija pirmiausia įvertins pagalbos gavėjo restruktūrizavimo plano prielaidų patikimumą, o vėliau įrodymus, kad pagalbos gavėjo gyvybingumas bus atkurtas restruktūrizavimo plano pabaigoje.

Prielaidų, kuriomis grindžiamos finansinės projekcijos, vertinimas

Prielaidų, kuriomis grindžiamos finansinės projekcijos, vertinimas

| (181) | Komisija atidžiai peržiūrėjo pagrindines prielaidas, kuriomis grindžiamos Rumunijos pateikto patikslinto restruktūrizavimo plano finansinės prognozės. |
| --- | --- |

(181)

Komisija atidžiai peržiūrėjo pagrindines prielaidas, kuriomis grindžiamos Rumunijos pateikto patikslinto restruktūrizavimo plano finansinės prognozės.

| (182) | Kalbant apie prielaidų, kuriomis grindžiamos pajamų projekcijos, patikimumą, Komisija pažymi, kad bendri įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumai laipsniškai mažės nuo [...] 2021 m. iki [...] 2025 m. ir [...] 2026 m. (97 konstatuojamoji dalis), o pajamų raida tuo pačiu laikotarpiu bus panaši (3 lentelė). 2021–2025 m. bendri gamybos pajėgumai sumažės [...] proc., o pajamos tuo pačiu laikotarpiu sumažės [...] proc. Lėtesnio pajamų mažėjimo, palyginti su pajėgumų mažėjimu, priežastis yra dvejopa: viena vertus, tai susiję su vidutinės elektros energijos kainos padidėjimu [...] proc. 2021–2026 m., kita vertus, įmonė „CE Oltenia“ dalį šiuo metu mažiau pelningoje OPCOM rinkoje parduodamos elektros energijos pakeis į pelningesnę kitos paros piko rinką (99 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(182)

Kalbant apie prielaidų, kuriomis grindžiamos pajamų projekcijos, patikimumą, Komisija pažymi, kad bendri įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumai laipsniškai mažės nuo [...] 2021 m. iki [...] 2025 m. ir [...] 2026 m. (97 konstatuojamoji dalis), o pajamų raida tuo pačiu laikotarpiu bus panaši (3 lentelė). 2021–2025 m. bendri gamybos pajėgumai sumažės [...] proc., o pajamos tuo pačiu laikotarpiu sumažės [...] proc. Lėtesnio pajamų mažėjimo, palyginti su pajėgumų mažėjimu, priežastis yra dvejopa: viena vertus, tai susiję su vidutinės elektros energijos kainos padidėjimu [...] proc. 2021–2026 m., kita vertus, įmonė „CE Oltenia“ dalį šiuo metu mažiau pelningoje OPCOM rinkoje parduodamos elektros energijos pakeis į pelningesnę kitos paros piko rinką (99 konstatuojamoji dalis).

| (183) | Be to, projekcijos atspindi pajamas iš hidroelektrinės, fotovoltinių parkų ir dujų įrenginių, kurios bus gaunamos atitinkamai nuo 2023, 2024 ir 2025 m. Prognozuojant pajamas atsižvelgiama į laipsnišką lignito naudojimo mažėjimą, taip pat į jo laikymą rezerve 2026 m. (97 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(183)

Be to, projekcijos atspindi pajamas iš hidroelektrinės, fotovoltinių parkų ir dujų įrenginių, kurios bus gaunamos atitinkamai nuo 2023, 2024 ir 2025 m. Prognozuojant pajamas atsižvelgiama į laipsnišką lignito naudojimo mažėjimą, taip pat į jo laikymą rezerve 2026 m. (97 konstatuojamoji dalis).

| (184) | Projekcijose atsispindi staigus pajamų sumažėjimas daugiau nei [...] proc. 2026 m., [...] o dujų įrenginiai veiks tik pusę 2026 m. (98 konstatuojamoji dalis). 2025 m. bendri įmonės „CE Oltenia“ pajėgumai bus [...], o 2027 m. jie sieks [...], atsižvelgiant į visus dujų įrenginių pajėgumus, o tai reiškia, kad 2025–2027 m. bendri pajėgumai padidės [...] proc. Didėjimo tendenciją patvirtina ir pajamos, kurios per tą patį laikotarpį turėtų padidėti tokiu pat procentiniu dydžiu (98 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(184)

Projekcijose atsispindi staigus pajamų sumažėjimas daugiau nei [...] proc. 2026 m., [...] o dujų įrenginiai veiks tik pusę 2026 m. (98 konstatuojamoji dalis). 2025 m. bendri įmonės „CE Oltenia“ pajėgumai bus [...], o 2027 m. jie sieks [...], atsižvelgiant į visus dujų įrenginių pajėgumus, o tai reiškia, kad 2025–2027 m. bendri pajėgumai padidės [...] proc. Didėjimo tendenciją patvirtina ir pajamos, kurios per tą patį laikotarpį turėtų padidėti tokiu pat procentiniu dydžiu (98 konstatuojamoji dalis).

| (185) | Be to, įmonė „CE Oltenia“, prognozuodama pajamas, atsižvelgė į kitus svarbius veiksnius, tokius kaip vidutinis apkrovos koeficientas, technologinės prielaidos ir elektros energijos pardavimo apimtis pagal rinkos segmentus (96 konstatuojamoji dalis). Todėl Komisija mano, kad pagalbos gavėjo pajamų prognozės yra pagrįstos. |
| --- | --- |

(185)

Be to, įmonė „CE Oltenia“, prognozuodama pajamas, atsižvelgė į kitus svarbius veiksnius, tokius kaip vidutinis apkrovos koeficientas, technologinės prielaidos ir elektros energijos pardavimo apimtis pagal rinkos segmentus (96 konstatuojamoji dalis). Todėl Komisija mano, kad pagalbos gavėjo pajamų prognozės yra pagrįstos.

| (186) | Kalbant apie CO2 leidimų išlaidas, reikėtų pabrėžti, kad pradinis restruktūrizavimo planas, dėl kurio Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, buvo grindžiamas per mažomis apskaičiuotomis CO2 leidimų kainomis (61). Tas planas buvo sudarytas taikant 2020–2030 m. laikotarpio CO2 leidimų kainas nuo 25,3 iki 31,2 EUR už toną, o 2021 m. sausio 24 d. kaina jau siekė 33 EUR už toną (45 konstatuojamoji dalis). Nuo 2021 m. birželio mėn. patikslintame restruktūrizavimo plane 2021–2026 m. laikotarpiu buvo numatytos 44–63 EUR už toną kainos (100 konstatuojamoji dalis). Ilgalaikėje perspektyvoje, pagal kurią vertinamas planas, prognozuojamos 2026 m. CO2 leidimų kainos yra 57 proc. didesnės už 2017–2021 m. vidutines kainas. Todėl Komisija mano, kad šios projekcijos yra pagrįstos. Jei CO2 leidimų kainos dar labiau padidėtų, Komisija mano, kad tai neturės įtakos įmonės „CE Oltenia“ gyvybingumui, nes įmonė „CE Oltenia“ galėtų perkelti padidėjusias kainas savo klientams per didesnę elektros energijos kainą (102 konstatuojamoji dalis) ir tai patvirtina pateikta jautrumo analizė (101 ir 191 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(186)

Kalbant apie CO2 leidimų išlaidas, reikėtų pabrėžti, kad pradinis restruktūrizavimo planas, dėl kurio Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, buvo grindžiamas per mažomis apskaičiuotomis CO2 leidimų kainomis (61). Tas planas buvo sudarytas taikant 2020–2030 m. laikotarpio CO2 leidimų kainas nuo 25,3 iki 31,2 EUR už toną, o 2021 m. sausio 24 d. kaina jau siekė 33 EUR už toną (45 konstatuojamoji dalis). Nuo 2021 m. birželio mėn. patikslintame restruktūrizavimo plane 2021–2026 m. laikotarpiu buvo numatytos 44–63 EUR už toną kainos (100 konstatuojamoji dalis). Ilgalaikėje perspektyvoje, pagal kurią vertinamas planas, prognozuojamos 2026 m. CO2 leidimų kainos yra 57 proc. didesnės už 2017–2021 m. vidutines kainas. Todėl Komisija mano, kad šios projekcijos yra pagrįstos. Jei CO2 leidimų kainos dar labiau padidėtų, Komisija mano, kad tai neturės įtakos įmonės „CE Oltenia“ gyvybingumui, nes įmonė „CE Oltenia“ galėtų perkelti padidėjusias kainas savo klientams per didesnę elektros energijos kainą (102 konstatuojamoji dalis) ir tai patvirtina pateikta jautrumo analizė (101 ir 191 konstatuojamosios dalys).

2

2

61

2

2

2

| (187) | Kalbant apie darbo sąnaudų projekcijas, Komisija pažymi, kad pagalbos gavėjas ketina laipsniškai mažinti darbuotojų skaičių dėl lignito energetikos grupių uždarymo, o tai bus pasiekta atleidžiant darbuotojus ir anksčiau juos išleidžiant į pensiją (73 konstatuojamoji dalis). 2021–2025 m. išlaidos personalui [...] (103 konstatuojamoji dalis), o tai atitinka darbuotojų skaičiaus mažinimą daugiau nei [...] proc. tuo pačiu laikotarpiu. Todėl Komisija mano, kad šios projekcijos yra patikimos. |
| --- | --- |

(187)

Kalbant apie darbo sąnaudų projekcijas, Komisija pažymi, kad pagalbos gavėjas ketina laipsniškai mažinti darbuotojų skaičių dėl lignito energetikos grupių uždarymo, o tai bus pasiekta atleidžiant darbuotojus ir anksčiau juos išleidžiant į pensiją (73 konstatuojamoji dalis). 2021–2025 m. išlaidos personalui [...] (103 konstatuojamoji dalis), o tai atitinka darbuotojų skaičiaus mažinimą daugiau nei [...] proc. tuo pačiu laikotarpiu. Todėl Komisija mano, kad šios projekcijos yra patikimos.

Pagalbos gavėjo gyvybingumo atkūrimo įvertinimas

Pagalbos gavėjo gyvybingumo atkūrimo įvertinimas

| (188) | Nustačiusi, kad prielaidos, kuriomis grindžiamos finansinės projekcijos, yra patikimos, Komisija dabar įvertins, ar, remiantis šiomis projekcijomis, pagalbos gavėjas galės atkurti gyvybingumą iki restruktūrizavimo plano pabaigos. Tiksliau, Komisija patikrins, ar iki 2026 m. pagalbos gavėjas tikisi gauti pakankamą grąžos normą iš savo veiklos ir ar jis galės savarankiškai konkuruoti. |
| --- | --- |

(188)

Nustačiusi, kad prielaidos, kuriomis grindžiamos finansinės projekcijos, yra patikimos, Komisija dabar įvertins, ar, remiantis šiomis projekcijomis, pagalbos gavėjas galės atkurti gyvybingumą iki restruktūrizavimo plano pabaigos. Tiksliau, Komisija patikrins, ar iki 2026 m. pagalbos gavėjas tikisi gauti pakankamą grąžos normą iš savo veiklos ir ar jis galės savarankiškai konkuruoti.

| (189) | Pagal pagrindinį scenarijų (3 lentelė) pirmaisiais restruktūrizavimo plano įgyvendinimo metais įmonės „CE Oltenia“ EBITDA rodiklis bus neigiamas, daugiausia dėl didelių CO2 leidimų išlaidų. Nepaisant to, nuo 2021 m. (išskyrus 2022 m.) ji galės padengti visas veiklos ir nusidėvėjimo išlaidas, kaip matyti iš teigiamo grynojo pelno. Pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, kuris sutampa su lignitą deginančių elektrinių blokų eksploatavimo nutraukimu, EBITDA rodiklis taps teigiamas ir toliau gerės laikotarpiu po restruktūrizavimo (104 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(189)

Pagal pagrindinį scenarijų (3 lentelė) pirmaisiais restruktūrizavimo plano įgyvendinimo metais įmonės „CE Oltenia“ EBITDA rodiklis bus neigiamas, daugiausia dėl didelių CO2 leidimų išlaidų. Nepaisant to, nuo 2021 m. (išskyrus 2022 m.) ji galės padengti visas veiklos ir nusidėvėjimo išlaidas, kaip matyti iš teigiamo grynojo pelno. Pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui, kuris sutampa su lignitą deginančių elektrinių blokų eksploatavimo nutraukimu, EBITDA rodiklis taps teigiamas ir toliau gerės laikotarpiu po restruktūrizavimo (104 konstatuojamoji dalis).

2

| (190) | Trumpalaikį įmonės „CE Oltenia“ pelningumą riboja didelės CO2 leidimų kainos, tačiau iš ilgalaikių projekcijų matyti, kad 2025–2026 m. nuosavo kapitalo grąža bus nuo [...] proc. iki [...] proc., t. y. gerokai didesnė už įmonės „CE Oltenia“ nuosavo kapitalo sąnaudas, kurios yra [...] proc. (105 konstatuojamoji dalis). Iki 2026 m. ROCE išlieka maža dėl neseniai patirtų ir dar neamortizuotų investicijų į naujas elektrines išlaidų. Numatoma grąža patvirtina argumentą, kad restruktūrizavimo planas užtikrins ilgalaikį pagalbos gavėjo gyvybingumą. |
| --- | --- |

(190)

Trumpalaikį įmonės „CE Oltenia“ pelningumą riboja didelės CO2 leidimų kainos, tačiau iš ilgalaikių projekcijų matyti, kad 2025–2026 m. nuosavo kapitalo grąža bus nuo [...] proc. iki [...] proc., t. y. gerokai didesnė už įmonės „CE Oltenia“ nuosavo kapitalo sąnaudas, kurios yra [...] proc. (105 konstatuojamoji dalis). Iki 2026 m. ROCE išlieka maža dėl neseniai patirtų ir dar neamortizuotų investicijų į naujas elektrines išlaidų. Numatoma grąža patvirtina argumentą, kad restruktūrizavimo planas užtikrins ilgalaikį pagalbos gavėjo gyvybingumą.

2

| (191) | Pateiktoje jautrumo analizėje Rumunijos valdžios institucijos atsižvelgė į CO2 kainas, kurios yra artimesnės dabartinėms kainoms (186 konstatuojamoji dalis), ir įvertino didesnes elektros energijos kainas. Rumunija jautrumo analizėje pateikė projekcijas, grindžiamas [...] EUR kaina (101 konstatuojamoji dalis). Reikėtų pažymėti, kad 2021 m. gruodžio mėn. nustatyta CO2 leidimų kaina sudarė [...] EUR (25 konstatuojamoji dalis). Kaip nurodyta 101 konstatuojamojoje dalyje, [...] proc. visų numatomų pajamų, kurios bus gautos per restruktūrizavimo laikotarpį, gaunama pagal sutartis su kintamomis kainomis, o tai suteiks Rumunijai galimybę visiškai pasinaudoti padidėjusių elektros energijos kainų teikiama nauda nuo 2022 m. birželio mėnesio, kai nustos galioti dauguma sutarčių su fiksuota kaina. Ši aplinkybė patvirtina Rumunijos teiginį, kad didesnes CO2 išlaidas gali kompensuoti didesnės elektros energijos kainos ir tai nesukels didelės grėsmės ilgalaikiam pagalbos gavėjo pelningumui (102 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(191)

Pateiktoje jautrumo analizėje Rumunijos valdžios institucijos atsižvelgė į CO2 kainas, kurios yra artimesnės dabartinėms kainoms (186 konstatuojamoji dalis), ir įvertino didesnes elektros energijos kainas. Rumunija jautrumo analizėje pateikė projekcijas, grindžiamas [...] EUR kaina (101 konstatuojamoji dalis). Reikėtų pažymėti, kad 2021 m. gruodžio mėn. nustatyta CO2 leidimų kaina sudarė [...] EUR (25 konstatuojamoji dalis). Kaip nurodyta 101 konstatuojamojoje dalyje, [...] proc. visų numatomų pajamų, kurios bus gautos per restruktūrizavimo laikotarpį, gaunama pagal sutartis su kintamomis kainomis, o tai suteiks Rumunijai galimybę visiškai pasinaudoti padidėjusių elektros energijos kainų teikiama nauda nuo 2022 m. birželio mėnesio, kai nustos galioti dauguma sutarčių su fiksuota kaina. Ši aplinkybė patvirtina Rumunijos teiginį, kad didesnes CO2 išlaidas gali kompensuoti didesnės elektros energijos kainos ir tai nesukels didelės grėsmės ilgalaikiam pagalbos gavėjo pelningumui (102 konstatuojamoji dalis).

2

2

2

| (192) | Be to, net ir atsižvelgiant į atnaujintus duomenis, kurie atspindi didesnes CO2 leidimų išlaidas, įmonė „CE Oltenia“ iki 2026 m. galės visiškai padengti visas savo veiklos ir amortizacijos išlaidas. Be to, tikimasi, kad pagalbos gavėjas iki 2026 m. pasieks patikimus skolos ir nuosavo kapitalo [...] bei EBITDA palūkanų padengimo [...] rodiklius (106 konstatuojamoji dalis). Tai rodo įmonės „CE Oltenia“ gebėjimą vykdyti savo trumpalaikius ir ilgalaikius įsipareigojimus, o tai yra ženklas, kad pagalbos gavėjas galės vykdyti savo veiklą ilguoju laikotarpiu be papildomos pagalbos. |
| --- | --- |

(192)

Be to, net ir atsižvelgiant į atnaujintus duomenis, kurie atspindi didesnes CO2 leidimų išlaidas, įmonė „CE Oltenia“ iki 2026 m. galės visiškai padengti visas savo veiklos ir amortizacijos išlaidas. Be to, tikimasi, kad pagalbos gavėjas iki 2026 m. pasieks patikimus skolos ir nuosavo kapitalo [...] bei EBITDA palūkanų padengimo [...] rodiklius (106 konstatuojamoji dalis). Tai rodo įmonės „CE Oltenia“ gebėjimą vykdyti savo trumpalaikius ir ilgalaikius įsipareigojimus, o tai yra ženklas, kad pagalbos gavėjas galės vykdyti savo veiklą ilguoju laikotarpiu be papildomos pagalbos.

2

| (193) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 50 punktą Rumunijos valdžios institucijos parengė pesimistinį scenarijų (žr. 106 konstatuojamąją dalį), kad galėtų stebėti poveikį bendrovės finansiniams rezultatams. Scenarijus pagrįstas nepalankesnėmis prielaidomis: i) elektros energijos kainų sumažėjimas 5 proc.; ii) dujų įsigijimo sąnaudų padidėjimas 5 proc. ir iii) CO2 leidimų išlaidų padidėjimas 5 proc. Pagal šį scenarijų 2026 m. pabaigoje įmonė gali tikėtis teigiamo grynojo pelno ir šiek tiek didesnės nei 3 proc. nuosavo kapitalo grąžos. Be to, du įsiskolinimo rodikliai (106 konstatuojamoji dalis) išliks stiprūs, kad prireikus būtų galima gauti papildomą finansavimą (paskolą) rinkos sąlygomis. Iš šių rodiklių matyti, kad pagal pesimistinį scenarijų įmonė „CE Oltenia“ 2026 m. vis dar galės padengti visas savo išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir skolinių įsipareigojimų vykdymą, o pasibaigus restruktūrizavimo planui išsilaikyti rinkoje be papildomos restruktūrizavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(193)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 50 punktą Rumunijos valdžios institucijos parengė pesimistinį scenarijų (žr. 106 konstatuojamąją dalį), kad galėtų stebėti poveikį bendrovės finansiniams rezultatams. Scenarijus pagrįstas nepalankesnėmis prielaidomis: i) elektros energijos kainų sumažėjimas 5 proc.; ii) dujų įsigijimo sąnaudų padidėjimas 5 proc. ir iii) CO2 leidimų išlaidų padidėjimas 5 proc. Pagal šį scenarijų 2026 m. pabaigoje įmonė gali tikėtis teigiamo grynojo pelno ir šiek tiek didesnės nei 3 proc. nuosavo kapitalo grąžos. Be to, du įsiskolinimo rodikliai (106 konstatuojamoji dalis) išliks stiprūs, kad prireikus būtų galima gauti papildomą finansavimą (paskolą) rinkos sąlygomis. Iš šių rodiklių matyti, kad pagal pesimistinį scenarijų įmonė „CE Oltenia“ 2026 m. vis dar galės padengti visas savo išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir skolinių įsipareigojimų vykdymą, o pasibaigus restruktūrizavimo planui išsilaikyti rinkoje be papildomos restruktūrizavimo pagalbos.

2

| (194) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad siūlomas restruktūrizavimo planas yra įgyvendinamas, nuoseklus ir plataus masto bei gali atkurti ilgalaikį įmonės „CE Oltenia“ gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį, atsižvelgiant į jos veiklos specifiką ir laiką, reikalingą planuojamoms investicijoms įgyvendinti ir jų naudai gauti. Šiuo atžvilgiu ir atsižvelgiant į restruktūrizavimo plano trukmę ir turinį bei rinką, kurioje veikia įmonė „CE Oltenia“, tikslinga, kad Rumunija pasirūpintų, jog įmonė „CE Oltenia“ laiku ir veiksmingai įgyvendintų į restruktūrizavimo planą įtrauktas priemones, kurios yra pagalbos suderinamumo sąlyga. Rumunija arba įmonė „CE Oltenia“, priklausomai nuo aplinkybių, turėtų imtis visų reikiamų veiksmų, kad būtų pašalinti galimi nukrypimai nuo finansinės trajektorijos ir projekcijų, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas. |
| --- | --- |

(194)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad siūlomas restruktūrizavimo planas yra įgyvendinamas, nuoseklus ir plataus masto bei gali atkurti ilgalaikį įmonės „CE Oltenia“ gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį, atsižvelgiant į jos veiklos specifiką ir laiką, reikalingą planuojamoms investicijoms įgyvendinti ir jų naudai gauti. Šiuo atžvilgiu ir atsižvelgiant į restruktūrizavimo plano trukmę ir turinį bei rinką, kurioje veikia įmonė „CE Oltenia“, tikslinga, kad Rumunija pasirūpintų, jog įmonė „CE Oltenia“ laiku ir veiksmingai įgyvendintų į restruktūrizavimo planą įtrauktas priemones, kurios yra pagalbos suderinamumo sąlyga. Rumunija arba įmonė „CE Oltenia“, priklausomai nuo aplinkybių, turėtų imtis visų reikiamų veiksmų, kad būtų pašalinti galimi nukrypimai nuo finansinės trajektorijos ir projekcijų, kuriomis grindžiamas restruktūrizavimo planas.

5.3.2.   Teigiamas pagalbos poveikis ekonominės veiklos rūšių arba ekonomikos sričių plėtrai yra didesnis už neigiamą poveikį, susijusį su konkurencijos iškraipymais ir neigiamu poveikiu prekybai

Teigiamas pagalbos poveikis ekonominės veiklos rūšių arba ekonomikos sričių plėtrai yra didesnis už neigiamą poveikį, susijusį su konkurencijos iškraipymais ir neigiamu poveikiu prekybai

| (195) | Siekiant įvertinti, ar pagalba nedaro nepagrįsto poveikio konkurencijai ir prekybos sąlygoms, būtina išnagrinėti pagalbos būtinumą, tinkamumą ir proporcingumą bei užtikrinti skaidrumą. Taip pat būtina išnagrinėti pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai bei įvertinti teigiamą pagalbos poveikį ekonominės veiklos rūšių ir sričių, kurias ketinama remti teikiant pagalbą, plėtrai, taip pat kitą teigiamą tokios pagalbos poveikį, palyginti su jos neigiamu poveikiu vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(195)

Siekiant įvertinti, ar pagalba nedaro nepagrįsto poveikio konkurencijai ir prekybos sąlygoms, būtina išnagrinėti pagalbos būtinumą, tinkamumą ir proporcingumą bei užtikrinti skaidrumą. Taip pat būtina išnagrinėti pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai bei įvertinti teigiamą pagalbos poveikį ekonominės veiklos rūšių ir sričių, kurias ketinama remti teikiant pagalbą, plėtrai, taip pat kitą teigiamą tokios pagalbos poveikį, palyginti su jos neigiamu poveikiu vidaus rinkai.

5.3.2.1.   Pagalbos būtinumas

Pagalbos būtinumas

| (196) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 53 punktą valstybės narės, ketinančios teikti restruktūrizavimo pagalbą, turi pateikti palyginimą su patikimu alternatyviu scenarijumi tuo atveju, jei valstybės pagalba nebūtų teikiama, ir įrodyti, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.1.1 skirsnyje nurodytos ekonominės veiklos ar sričių, kurioms siekiama suteikti pagalbą, plėtra nebus pasiekta arba bus pasiekta mažesniu mastu. |
| --- | --- |

(196)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 53 punktą valstybės narės, ketinančios teikti restruktūrizavimo pagalbą, turi pateikti palyginimą su patikimu alternatyviu scenarijumi tuo atveju, jei valstybės pagalba nebūtų teikiama, ir įrodyti, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.1.1 skirsnyje nurodytos ekonominės veiklos ar sričių, kurioms siekiama suteikti pagalbą, plėtra nebus pasiekta arba bus pasiekta mažesniu mastu.

| (197) | Restruktūrizavimo pagalbos tikslas – išvengti įmonės „CE Oltenia“ veiklos nutraukimo ir taip užkirsti kelią rinkos nepakankamumui ir socialiniams sunkumams, kurie stabdytų elektros energijos gamybos paslaugų plėtrą Rumunijoje. Šis tikslas pasiekiamas įgyvendinant restruktūrizavimo planą, iš dalies finansuojamą restruktūrizavimo pagalbos lėšomis, taip išvengiant nemokumo ir veiklos nutraukimo, kuris neabejotinai įvyktų nesuteikus pagalbos. Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad, siekiant išspręsti pagalbos gavėjo finansines problemas, reikia spręsti ir likvidumo, ir mokumo problemas. Trumpalaikėje perspektyvoje įmonė „CE Oltenia“ negali įvykdyti savo įsipareigojimų, susijusių su aplinkos apsaugos išlaidomis, ir negali patekti į finansų rinkas, išskyrus būsimus projektus, kurie bus vykdomi kaip SPĮ su investuotojais ir kuriuos planuojama bendrai finansuoti pagalbos lėšomis. Ilgalaikėje perspektyvoje, atsižvelgiant į maždaug 345 mln. EUR sukauptą nuostolį, kuris nesuteikus pagalbos bus ilgą laiką, įmonė „CE Oltenia“ negali vykdyti savo finansinių įsipareigojimų. Reikia priminti, kad įmonė „CE Oltenia“ bent jau nuo 2019 m. gruodžio 31 d. jau atitinka kriterijus, pagal kuriuos jai, kreditorių prašymu, gali būti iškelta kolektyvinė nemokumo byla (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Todėl, nesuteikus restruktūrizavimo pagalbos, jos pasitraukimas iš rinkos būtų neišvengiamas. Todėl restruktūrizavimo pagalba būtina, kad būtų sėkmingai įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kurio įgyvendinimu savo ruožtu siekiama palengvinti elektros energijos gamybos paslaugų plėtrą Rumunijoje ir Pietvakarių Oltenijos regione. |
| --- | --- |

(197)

Restruktūrizavimo pagalbos tikslas – išvengti įmonės „CE Oltenia“ veiklos nutraukimo ir taip užkirsti kelią rinkos nepakankamumui ir socialiniams sunkumams, kurie stabdytų elektros energijos gamybos paslaugų plėtrą Rumunijoje. Šis tikslas pasiekiamas įgyvendinant restruktūrizavimo planą, iš dalies finansuojamą restruktūrizavimo pagalbos lėšomis, taip išvengiant nemokumo ir veiklos nutraukimo, kuris neabejotinai įvyktų nesuteikus pagalbos. Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad, siekiant išspręsti pagalbos gavėjo finansines problemas, reikia spręsti ir likvidumo, ir mokumo problemas. Trumpalaikėje perspektyvoje įmonė „CE Oltenia“ negali įvykdyti savo įsipareigojimų, susijusių su aplinkos apsaugos išlaidomis, ir negali patekti į finansų rinkas, išskyrus būsimus projektus, kurie bus vykdomi kaip SPĮ su investuotojais ir kuriuos planuojama bendrai finansuoti pagalbos lėšomis. Ilgalaikėje perspektyvoje, atsižvelgiant į maždaug 345 mln. EUR sukauptą nuostolį, kuris nesuteikus pagalbos bus ilgą laiką, įmonė „CE Oltenia“ negali vykdyti savo finansinių įsipareigojimų. Reikia priminti, kad įmonė „CE Oltenia“ bent jau nuo 2019 m. gruodžio 31 d. jau atitinka kriterijus, pagal kuriuos jai, kreditorių prašymu, gali būti iškelta kolektyvinė nemokumo byla (žr. 22 konstatuojamąją dalį). Todėl, nesuteikus restruktūrizavimo pagalbos, jos pasitraukimas iš rinkos būtų neišvengiamas. Todėl restruktūrizavimo pagalba būtina, kad būtų sėkmingai įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kurio įgyvendinimu savo ruožtu siekiama palengvinti elektros energijos gamybos paslaugų plėtrą Rumunijoje ir Pietvakarių Oltenijos regione.

5.3.2.2.   Pagalbos tinkamumas

Pagalbos tinkamumas

| (198) | Restruktūrizavimo pagalba nebus laikoma suderinama su vidaus rinka, jei tą patį tikslą galima pasiekti mažiau iškraipančiomis priemonėmis; už pagalbą turi būti tinkamai atlyginama, o pasirinktos priemonės turi atitikti mokumo arba likvidumo problemą, kurią ketinama spręsti (62). |
| --- | --- |

(198)

Restruktūrizavimo pagalba nebus laikoma suderinama su vidaus rinka, jei tą patį tikslą galima pasiekti mažiau iškraipančiomis priemonėmis; už pagalbą turi būti tinkamai atlyginama, o pasirinktos priemonės turi atitikti mokumo arba likvidumo problemą, kurią ketinama spręsti (62).

62

| (199) | Restruktūrizavimo pagalba teikiama kaip dotacijos, valstybės garantija paskolai, kapitalo injekcija ir paskolos konvertavimas į dotaciją (27 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(199)

Restruktūrizavimo pagalba teikiama kaip dotacijos, valstybės garantija paskolai, kapitalo injekcija ir paskolos konvertavimas į dotaciją (27 konstatuojamoji dalis).

| (200) | Kaip aprašyta 79 konstatuojamojoje dalyje, Rumunija teigia, kad restruktūrizavimo išlaidos, kurias numatoma patirti 2021–2026 m. laikotarpiu, sudaro iki 3,94 mlrd. EUR. Iš šios sumos maždaug 1,76 mlrd. EUR skirtų valstybė (įskaitant 251 mln. EUR sanavimo paskolą, kuri bus konvertuota į dotaciją į būsimus laikotarpius perkeliamam nuostoliui sumažinti; 226 mln. EUR kapitalo padidinimas; valstybės garantija 195,8 mln. EUR paskolai ir 1 090 mln. EUR dotacija) (63), o 895,3 mln. EUR dotacija naujoms investicijoms būtų suteikta iš Modernizavimo fondo, jei Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos patvirtins atitinkamai Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas. |
| --- | --- |

(200)

Kaip aprašyta 79 konstatuojamojoje dalyje, Rumunija teigia, kad restruktūrizavimo išlaidos, kurias numatoma patirti 2021–2026 m. laikotarpiu, sudaro iki 3,94 mlrd. EUR. Iš šios sumos maždaug 1,76 mlrd. EUR skirtų valstybė (įskaitant 251 mln. EUR sanavimo paskolą, kuri bus konvertuota į dotaciją į būsimus laikotarpius perkeliamam nuostoliui sumažinti; 226 mln. EUR kapitalo padidinimas; valstybės garantija 195,8 mln. EUR paskolai ir 1 090 mln. EUR dotacija) (63), o 895,3 mln. EUR dotacija naujoms investicijoms būtų suteikta iš Modernizavimo fondo, jei Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos patvirtins atitinkamai Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas.

63

| (201) | Atlygis valstybei bus gautas iš numatomo teigiamo grynojo pelno, dėl kurio padidės valstybei priklausančio įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo vertė (maždaug 95 proc. po akcinio kapitalo padidinimo), ir valstybei pardavus ne mažiau kaip 20 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų. Būtent dėl akcinio kapitalo sumažinimo ir po to atliktos kapitalo injekcijos valstybės valdomas įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketas padidės nuo dabartinių 77,15 proc. iki maždaug 95 proc. (93 ir 94 konstatuojamosios dalys). Ši kapitalo injekcija, kuri nebuvo įtraukta į pradinį pranešimą, leis valstybei susigrąžinti bet kokią įmonės „CE Oltenia“ gautą naudą, neatsižvelgiant į tai, kad dalis pagalbos jos gavėjui skiriama kaip tiesioginės dotacijos. Atsižvelgiant į naują akcininkų struktūrą, 95 proc. akcijų paketas iš tikrųjų leis valstybei gauti naudos ir atlygį už pagalbą, suteiktą kapitalo injekcijos į įmonę „CE Oltenia“, tiesioginių dotacijų arba garantijos forma, nes padidėjęs įmonės „CE Oltenia“ grynasis pelnas dėl mažo atlygio už finansines priemones arba jo nebuvimo, palyginti su finansavimu rinkos sąlygomis, didina akcijų paketo vertę. |
| --- | --- |

(201)

Atlygis valstybei bus gautas iš numatomo teigiamo grynojo pelno, dėl kurio padidės valstybei priklausančio įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo vertė (maždaug 95 proc. po akcinio kapitalo padidinimo), ir valstybei pardavus ne mažiau kaip 20 proc. įmonės „CE Oltenia“ akcijų. Būtent dėl akcinio kapitalo sumažinimo ir po to atliktos kapitalo injekcijos valstybės valdomas įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketas padidės nuo dabartinių 77,15 proc. iki maždaug 95 proc. (93 ir 94 konstatuojamosios dalys). Ši kapitalo injekcija, kuri nebuvo įtraukta į pradinį pranešimą, leis valstybei susigrąžinti bet kokią įmonės „CE Oltenia“ gautą naudą, neatsižvelgiant į tai, kad dalis pagalbos jos gavėjui skiriama kaip tiesioginės dotacijos. Atsižvelgiant į naują akcininkų struktūrą, 95 proc. akcijų paketas iš tikrųjų leis valstybei gauti naudos ir atlygį už pagalbą, suteiktą kapitalo injekcijos į įmonę „CE Oltenia“, tiesioginių dotacijų arba garantijos forma, nes padidėjęs įmonės „CE Oltenia“ grynasis pelnas dėl mažo atlygio už finansines priemones arba jo nebuvimo, palyginti su finansavimu rinkos sąlygomis, didina akcijų paketo vertę.

| (202) | Be to, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2026 m. parduoti pakankamai Rumunijos valstybės valdomų įmonės „CE Oltenia“ akcijų, t. y. ne mažiau kaip 20 proc. nuosavybės teisių. Rumunija pateikė vertinimo analizę, pagal kurią buvo apskaičiuota, kad 2026 m. gruodžio 31 d. orientacinė 20 proc. valstybės valdomo įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo rinkos vertė bus [...] EUR pagal bazinį pagrindinį scenarijų arba [...] EUR pagal alternatyvų scenarijų (84 konstatuojamoji dalis). Atlikus pardavimą, ši orientacinė [...] EUR suma bus ex post atlygis valstybei už įmonei „CE Oltenia“ suteiktą paramą. Taigi, nors Rumunija tvirtai įsipareigojo parduoti mažiausiai 20 proc. nuosavybės teisių, ji neįsipareigojo pasiekti konkrečią minimalią tokio pardavimo kainą; nurodytas intervalas yra orientacinis. Apskaičiuodama ex post atlygį valstybei, Komisija [...] EUR laiko konservatyviu vertinimu. Pardavus turtą rinkos sąlygomis, sumažėja ex post pagalbos suma. Tokį ex post atlygį valstybei galima laikyti tinkamu, todėl planuojama restruktūrizavimo pagalba yra tinkamai atlyginta. |
| --- | --- |

(202)

Be to, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2026 m. parduoti pakankamai Rumunijos valstybės valdomų įmonės „CE Oltenia“ akcijų, t. y. ne mažiau kaip 20 proc. nuosavybės teisių. Rumunija pateikė vertinimo analizę, pagal kurią buvo apskaičiuota, kad 2026 m. gruodžio 31 d. orientacinė 20 proc. valstybės valdomo įmonės „CE Oltenia“ akcijų paketo rinkos vertė bus [...] EUR pagal bazinį pagrindinį scenarijų arba [...] EUR pagal alternatyvų scenarijų (84 konstatuojamoji dalis). Atlikus pardavimą, ši orientacinė [...] EUR suma bus ex post atlygis valstybei už įmonei „CE Oltenia“ suteiktą paramą. Taigi, nors Rumunija tvirtai įsipareigojo parduoti mažiausiai 20 proc. nuosavybės teisių, ji neįsipareigojo pasiekti konkrečią minimalią tokio pardavimo kainą; nurodytas intervalas yra orientacinis. Apskaičiuodama ex post atlygį valstybei, Komisija [...] EUR laiko konservatyviu vertinimu. Pardavus turtą rinkos sąlygomis, sumažėja ex post pagalbos suma. Tokį ex post atlygį valstybei galima laikyti tinkamu, todėl planuojama restruktūrizavimo pagalba yra tinkamai atlyginta.

ex post

ex post

ex post

ex post

| (203) | Be to, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 58 punktą pasirinktos priemonės turi atitikti mokumo arba likvidumo problemą, kuriai spręsti jos skirtos. Restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama įvairiomis priemonėmis (dotacijos, valstybės garantija paskolai likvidumui palaikyti ir kapitalo injekcija nuosavam kapitalui palaikyti), kuriomis įmonei „CE Oltenia“ suteikiamas reikiamas finansavimas nuosavu kapitalu, kad būtų sustiprintas jos mokumas ir balanso būklė, kartu remiant būtinas investicijas, skirtas iš esmės pakeisti kuro rūšių derinį ir padengti jos CO2 išlaidas, kol bus pradėtas naudoti naujas elektros energijos gamybos turtas. Todėl Komisija mano, kad pasirinktomis priemonėmis sprendžiamos ir pagalbos gavėjo likvidumo, ir mokumo problemos. |
| --- | --- |

(203)

Be to, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 58 punktą pasirinktos priemonės turi atitikti mokumo arba likvidumo problemą, kuriai spręsti jos skirtos. Restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama įvairiomis priemonėmis (dotacijos, valstybės garantija paskolai likvidumui palaikyti ir kapitalo injekcija nuosavam kapitalui palaikyti), kuriomis įmonei „CE Oltenia“ suteikiamas reikiamas finansavimas nuosavu kapitalu, kad būtų sustiprintas jos mokumas ir balanso būklė, kartu remiant būtinas investicijas, skirtas iš esmės pakeisti kuro rūšių derinį ir padengti jos CO2 išlaidas, kol bus pradėtas naudoti naujas elektros energijos gamybos turtas. Todėl Komisija mano, kad pasirinktomis priemonėmis sprendžiamos ir pagalbos gavėjo likvidumo, ir mokumo problemos.

2

| (204) | Šiomis aplinkybėmis Komisija laikosi nuomonės, kad restruktūrizavimo pagalba yra tinkama. |
| --- | --- |

(204)

Šiomis aplinkybėmis Komisija laikosi nuomonės, kad restruktūrizavimo pagalba yra tinkama.

5.3.2.3.   Proporcingumas, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

Proporcingumas, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (205) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punkto e papunktį restruktūrizavimo pagalba neturi viršyti minimumo, būtino tos pagalbos tikslui pasiekti. Restruktūrizavimo pagalbos suma ir intensyvumas negali viršyti visiško minimumo, būtino restruktūrizavimui įvykdyti, atsižvelgiant į gavėjo, jo akcininkų ar verslo grupės, kuriai jis priklauso, finansinius išteklius (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 61 punktas). Visų pirma, privaloma užtikrinti pakankamą nuosavo įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti dydį ir, kai valstybės parama teikiama tokia forma, kuri pagerina pagalbos gavėjo nuosavą kapitalą, turi būti užtikrintas naštos pasidalijimas. Atliekant tokį įvertinimą bus atsižvelgiama į bet kokią anksčiau suteiktą sanavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(205)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punkto e papunktį restruktūrizavimo pagalba neturi viršyti minimumo, būtino tos pagalbos tikslui pasiekti. Restruktūrizavimo pagalbos suma ir intensyvumas negali viršyti visiško minimumo, būtino restruktūrizavimui įvykdyti, atsižvelgiant į gavėjo, jo akcininkų ar verslo grupės, kuriai jis priklauso, finansinius išteklius (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 61 punktas). Visų pirma, privaloma užtikrinti pakankamą nuosavo įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti dydį ir, kai valstybės parama teikiama tokia forma, kuri pagerina pagalbos gavėjo nuosavą kapitalą, turi būti užtikrintas naštos pasidalijimas. Atliekant tokį įvertinimą bus atsižvelgiama į bet kokią anksčiau suteiktą sanavimo pagalbą.

| (206) | Pagalbos gavėjo nuosavas įnašas į restruktūrizavimo planą turi būti realus ir faktinis ir paprastai turėtų būti panašus į suteiktą pagalbą pagal poveikį pagalbos gavėjo mokumo ar likvidumo būklei. Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 63 punktą Komisija turi įvertinti, ar įvairūs nuosavo įnašo šaltiniai yra faktiniai ir nesusiję su pagalba. Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 64 punktą Komisija paprastai laiko nuosavą įnašą pakankamu, jeigu jo suma sudaro daugiau kaip 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų. |
| --- | --- |

(206)

Pagalbos gavėjo nuosavas įnašas į restruktūrizavimo planą turi būti realus ir faktinis ir paprastai turėtų būti panašus į suteiktą pagalbą pagal poveikį pagalbos gavėjo mokumo ar likvidumo būklei. Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 63 punktą Komisija turi įvertinti, ar įvairūs nuosavo įnašo šaltiniai yra faktiniai ir nesusiję su pagalba. Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 64 punktą Komisija paprastai laiko nuosavą įnašą pakankamu, jeigu jo suma sudaro daugiau kaip 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų.

| (207) | Komisija turi patikrinti, ar įvairūs 79–91 konstatuojamosiose dalyse aprašyti patikslinto restruktūrizavimo plano finansavimo šaltiniai nėra susiję su pagalba ir yra realūs, t. y. pakankamai tikėtina, kad jie bus pasiekti įgyvendinant patikslintą restruktūrizavimo planą, išskyrus numatomą būsimą pelną. |
| --- | --- |

(207)

Komisija turi patikrinti, ar įvairūs 79–91 konstatuojamosiose dalyse aprašyti patikslinto restruktūrizavimo plano finansavimo šaltiniai nėra susiję su pagalba ir yra realūs, t. y. pakankamai tikėtina, kad jie bus pasiekti įgyvendinant patikslintą restruktūrizavimo planą, išskyrus numatomą būsimą pelną.

| (208) | Kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, investicijos į naujas KCDT ir fotovoltines elektrines gali būti iš dalies finansuojamos Modernizavimo fondo lėšomis, jei Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos atitinkamai patvirtins Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas. Iš Modernizavimo fondo teikiamos dotacijos yra valstybės pagalba (žr. 124 konstatuojamąją dalį), todėl jos laikomos pagalbos suma, o ne nuosavo įnašo šaltiniu. |
| --- | --- |

(208)

Kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, investicijos į naujas KCDT ir fotovoltines elektrines gali būti iš dalies finansuojamos Modernizavimo fondo lėšomis, jei Rumunija pateiks atitinkamus investicinius pasiūlymus ir juos atitinkamai patvirtins Europos investicijų bankas arba Modernizavimo fondo Investicijų komitetas. Iš Modernizavimo fondo teikiamos dotacijos yra valstybės pagalba (žr. 124 konstatuojamąją dalį), todėl jos laikomos pagalbos suma, o ne nuosavo įnašo šaltiniu.

| (209) | Pagrindinis įmonės „CE Oltenia“ teikiamo nuosavo įnašo šaltinis yra pajamos už parduotą elektros energiją. Tikimasi, kad 2021–2025 m. visos pardavimo pajamos sudarys 1 275 mln. EUR. Nors Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 63 punkte nurodyta, kad būsimų pajamų lūkesčiai negali būti laikomi pakankamai tikrais ir faktiniais nuosavais įnašais, kuriais būtų galima padengti grynąsias investicijas ir kitas sąnaudas, vis dėlto reikėtų atsižvelgti į tai, kad 574 mln. EUR iš maždaug 1 275 mln. EUR sumos jau yra gauta (žr. 87 konstatuojamąją dalį). Todėl iš visos pardavimo pajamų sumos, kurią įmonė „CE Oltenia“ laikė nuosavu įnašu, Komisija pripažįsta, kad tikrą ir faktinį nuosavą įnašą sudaro tik gauta 574 mln. EUR suma. |
| --- | --- |

(209)

Pagrindinis įmonės „CE Oltenia“ teikiamo nuosavo įnašo šaltinis yra pajamos už parduotą elektros energiją. Tikimasi, kad 2021–2025 m. visos pardavimo pajamos sudarys 1 275 mln. EUR. Nors Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 63 punkte nurodyta, kad būsimų pajamų lūkesčiai negali būti laikomi pakankamai tikrais ir faktiniais nuosavais įnašais, kuriais būtų galima padengti grynąsias investicijas ir kitas sąnaudas, vis dėlto reikėtų atsižvelgti į tai, kad 574 mln. EUR iš maždaug 1 275 mln. EUR sumos jau yra gauta (žr. 87 konstatuojamąją dalį). Todėl iš visos pardavimo pajamų sumos, kurią įmonė „CE Oltenia“ laikė nuosavu įnašu, Komisija pripažįsta, kad tikrą ir faktinį nuosavą įnašą sudaro tik gauta 574 mln. EUR suma.

| (210) | Siekdama palengvinti laipsnišką lignito atsisakymą, įmonė „CE Oltenia“ įsipareigojo investuoti į fotovoltinės ir dujų energijos projektus. Jie bus finansuojami i) bankų paskolomis; ii) privačių investuotojų lėšomis ir iii) įmonės „CE Oltenia“ nepiniginiu įnašu. |
| --- | --- |

(210)

Siekdama palengvinti laipsnišką lignito atsisakymą, įmonė „CE Oltenia“ įsipareigojo investuoti į fotovoltinės ir dujų energijos projektus. Jie bus finansuojami i) bankų paskolomis; ii) privačių investuotojų lėšomis ir iii) įmonės „CE Oltenia“ nepiniginiu įnašu.

| (211) | Kalbant apie bankų finansavimą, įmonė „CE Oltenia“ gavo orientacinius ketinimų protokolus, kurių bendra suma sudaro [...] EUR, pasirašytus finansų įstaigų, kurios išreiškė susidomėjimą dalyvauti atsinaujinančiosios energijos ir dujų projektuose (92 konstatuojamoji dalis). Nors šie ketinimų protokolai nėra nei privalomas bankų įsipareigojimas finansuoti, nei pasirašyti finansiniai susitarimai, jie rodo didelį bankų susidomėjimą dalyvauti finansuojant projektus. Be to, finansavimo suma, kurią šie bankai išreiškė norą suteikti, gerokai viršija [...] EUR sumą, kurią Rumunija ketina gauti iš bankų paskolų. Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad bankų finansavimas yra pakankamai tikėtinas. Todėl Komisija gali konservatyviai vertinti, kad iki [...] EUR suma yra tikras nuosavas įnašas, kuris bus suteiktas iš bankų paskolų. |
| --- | --- |

(211)

Kalbant apie bankų finansavimą, įmonė „CE Oltenia“ gavo orientacinius ketinimų protokolus, kurių bendra suma sudaro [...] EUR, pasirašytus finansų įstaigų, kurios išreiškė susidomėjimą dalyvauti atsinaujinančiosios energijos ir dujų projektuose (92 konstatuojamoji dalis). Nors šie ketinimų protokolai nėra nei privalomas bankų įsipareigojimas finansuoti, nei pasirašyti finansiniai susitarimai, jie rodo didelį bankų susidomėjimą dalyvauti finansuojant projektus. Be to, finansavimo suma, kurią šie bankai išreiškė norą suteikti, gerokai viršija [...] EUR sumą, kurią Rumunija ketina gauti iš bankų paskolų. Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad bankų finansavimas yra pakankamai tikėtinas. Todėl Komisija gali konservatyviai vertinti, kad iki [...] EUR suma yra tikras nuosavas įnašas, kuris bus suteiktas iš bankų paskolų.

| (212) | Be to, konkurso tvarka atrinktų privačių investuotojų įsipareigojimai siekia iki [...] EUR (90 konstatuojamoji dalis). Tai yra įpareigojantys pasiūlymai, kuriuos pateikė atrinkti rinkos investuotojai, todėl juos galima laikyti pakankamai tikru nuosavo įnašo šaltiniu. Kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, dėl Išalnicos KCDT projekto nebuvo gauta įpareigojančių pasiūlymų. Atsižvelgdama į tai, kad Rumunija planuoja įgyvendinti Išalnicos KCDT projektą neatsižvelgdama į privačių investuotojų dalyvavimą, Komisija mano, kad bendra bankų ir privačių investuotojų įsipareigoto skirti nuosavo įnašo suma, siekianti [...] EUR, nepasikeis nepriklausomai nuo pakartotinio Išalnicos KCDT projekto konkurso rezultatų. Todėl, nors privačių investuotojų nuosavas įnašas gali padidėti, jei bus gautas įpareigojantis pasiūlymas dėl šio projekto, tai neturi įtakos nuosavo įnašo vertinimui. Todėl Komisija mano, kad [...] EUR nuosavas įnašas, kurį suteiks trečiosios šalys (privatūs investuotojai ([...] EUR) ir finansų įstaigos ([...] EUR)), yra tikras ir faktinis bei iš visų nuosavo įnašo šaltinių, todėl [...] EUR suma yra naujas finansavimas. |
| --- | --- |

(212)

Be to, konkurso tvarka atrinktų privačių investuotojų įsipareigojimai siekia iki [...] EUR (90 konstatuojamoji dalis). Tai yra įpareigojantys pasiūlymai, kuriuos pateikė atrinkti rinkos investuotojai, todėl juos galima laikyti pakankamai tikru nuosavo įnašo šaltiniu. Kaip nurodyta 115 konstatuojamojoje dalyje, dėl Išalnicos KCDT projekto nebuvo gauta įpareigojančių pasiūlymų. Atsižvelgdama į tai, kad Rumunija planuoja įgyvendinti Išalnicos KCDT projektą neatsižvelgdama į privačių investuotojų dalyvavimą, Komisija mano, kad bendra bankų ir privačių investuotojų įsipareigoto skirti nuosavo įnašo suma, siekianti [...] EUR, nepasikeis nepriklausomai nuo pakartotinio Išalnicos KCDT projekto konkurso rezultatų. Todėl, nors privačių investuotojų nuosavas įnašas gali padidėti, jei bus gautas įpareigojantis pasiūlymas dėl šio projekto, tai neturi įtakos nuosavo įnašo vertinimui. Todėl Komisija mano, kad [...] EUR nuosavas įnašas, kurį suteiks trečiosios šalys (privatūs investuotojai ([...] EUR) ir finansų įstaigos ([...] EUR)), yra tikras ir faktinis bei iš visų nuosavo įnašo šaltinių, todėl [...] EUR suma yra naujas finansavimas.

| (213) | Įmonė „CE Oltenia“ į SPĮ kapitalą įneš žemės sklypų ir įvairaus kito turto, kurio bendra tikroji vertė sudaro 104 mln. EUR. Šią sumą patvirtino įmonė „PwC“ ir (atrinkti) SPĮ projektų investuotojai"(91 konstatuojamoji dalis), todėl ji laikoma tikru nuosavu įnašu. |
| --- | --- |

(213)

Įmonė „CE Oltenia“ į SPĮ kapitalą įneš žemės sklypų ir įvairaus kito turto, kurio bendra tikroji vertė sudaro 104 mln. EUR. Šią sumą patvirtino įmonė „PwC“ ir (atrinkti) SPĮ projektų investuotojai"(91 konstatuojamoji dalis), todėl ji laikoma tikru nuosavu įnašu.

| (214) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, bendra suma, kurią galima laikyti tikru ir faktiniu pagalbos gavėjo įnašu, yra 1 278 mln. EUR, t. y. maždaug 32 proc. iš 3,94 mlrd. EUR restruktūrizavimo išlaidų, taigi mažiau nei 50 proc. |
| --- | --- |

(214)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, bendra suma, kurią galima laikyti tikru ir faktiniu pagalbos gavėjo įnašu, yra 1 278 mln. EUR, t. y. maždaug 32 proc. iš 3,94 mlrd. EUR restruktūrizavimo išlaidų, taigi mažiau nei 50 proc.

| (215) | Tačiau jei to reikia dėl konkrečių remiamų vietovių aplinkybių, kaip aprašyta SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte, pavyzdžiui, jei pagalbos gavėjas susiduria su ypatingais sunkumais pritraukiant naują rinkos finansavimą dėl to, kad yra remiamoje vietovėje, Komisija gali pritarti įnašui, kuris yra mažesnis nei 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 98 punktas). Įmonė „CE Oltenia“ yra Pietvakarių Oltenijos regione, kuris pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą yra remiama vietovė (64). |
| --- | --- |

(215)

Tačiau jei to reikia dėl konkrečių remiamų vietovių aplinkybių, kaip aprašyta SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte, pavyzdžiui, jei pagalbos gavėjas susiduria su ypatingais sunkumais pritraukiant naują rinkos finansavimą dėl to, kad yra remiamoje vietovėje, Komisija gali pritarti įnašui, kuris yra mažesnis nei 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 98 punktas). Įmonė „CE Oltenia“ yra Pietvakarių Oltenijos regione, kuris pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą yra remiama vietovė (64).

64

| (216) | Be to, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 64 punktą Komisija gali sutikti su 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų nesiekiančiu įnašu išskirtinėmis aplinkybėmis ir ypatingų sunkumų atvejais. Tas aplinkybes ir atvejus turi įrodyti valstybė narė, jei to įnašo suma išlieka didelė. |
| --- | --- |

(216)

Be to, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 64 punktą Komisija gali sutikti su 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų nesiekiančiu įnašu išskirtinėmis aplinkybėmis ir ypatingų sunkumų atvejais. Tas aplinkybes ir atvejus turi įrodyti valstybė narė, jei to įnašo suma išlieka didelė.

| (217) | Dabartinėmis aplinkybėmis, kilus COVID-19 pandemijos protrūkiui, Komisija mano, kad įmonės „CE Oltenia“ atveju ir atsižvelgiant į 2020 m. kovo 19 d. laikinojoje valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemoje pateiktas rekomendacijas, gali būti pagrįsta, kad nuosavas įnašas neviršytų 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų ribos, nes jis išlieka didelis ir apima papildomą naują finansavimą rinkos sąlygomis (65). |
| --- | --- |

(217)

Dabartinėmis aplinkybėmis, kilus COVID-19 pandemijos protrūkiui, Komisija mano, kad įmonės „CE Oltenia“ atveju ir atsižvelgiant į 2020 m. kovo 19 d. laikinojoje valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemoje pateiktas rekomendacijas, gali būti pagrįsta, kad nuosavas įnašas neviršytų 50 proc. restruktūrizavimo išlaidų ribos, nes jis išlieka didelis ir apima papildomą naują finansavimą rinkos sąlygomis (65).

65

| (218) | Komisija pripažįsta, kad dėl COVID-19 pandemijos ir priemonių, kurių imtasi jai suvaldyti, pagalbos gavėjui susidarė išskirtinės aplinkybės, susijusios su dideliu ekonomikos sutrikimu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Šiomis aplinkybėmis ir nuo 2020 m. įmonės „CE Oltenia“ veiklos paklausą ir pasiūlą veikė pandemija (19 konstatuojamoji dalis). Dėl COVID-19 pandemijos susiklostė tokia padėtis, kad skolos finansavimo rinkos tam tikriems sektoriams iš esmės buvo uždarytos arba apribotos, o finansų įstaigos apskritai sumažino savo kredito limitus. |
| --- | --- |

(218)

Komisija pripažįsta, kad dėl COVID-19 pandemijos ir priemonių, kurių imtasi jai suvaldyti, pagalbos gavėjui susidarė išskirtinės aplinkybės, susijusios su dideliu ekonomikos sutrikimu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Šiomis aplinkybėmis ir nuo 2020 m. įmonės „CE Oltenia“ veiklos paklausą ir pasiūlą veikė pandemija (19 konstatuojamoji dalis). Dėl COVID-19 pandemijos susiklostė tokia padėtis, kad skolos finansavimo rinkos tam tikriems sektoriams iš esmės buvo uždarytos arba apribotos, o finansų įstaigos apskritai sumažino savo kredito limitus.

| (219) | Kadangi nuosavas įnašas sudaro 32 proc. restruktūrizavimo išlaidų, o pusė jo skiriama kaip naujas finansavimas, ir atsižvelgiant į tai, kad pagalbos gavėjas yra remiamoje vietovėje pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, ir į išskirtines aplinkybes, susidariusias dėl didelio ekonomikos sutrikimo, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkte, Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju priimtina mažesnė nei 50 proc. įnašo suma. |
| --- | --- |

(219)

Kadangi nuosavas įnašas sudaro 32 proc. restruktūrizavimo išlaidų, o pusė jo skiriama kaip naujas finansavimas, ir atsižvelgiant į tai, kad pagalbos gavėjas yra remiamoje vietovėje pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, ir į išskirtines aplinkybes, susidariusias dėl didelio ekonomikos sutrikimo, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkte, Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju priimtina mažesnė nei 50 proc. įnašo suma.

| (220) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 65–67 punktus valstybės parama, teikiama tokia forma, kuri pagerina pagalbos gavėjo nuosavo kapitalo poziciją, gali apsaugoti akcininkus ir subordinuotus kreditorius nuo jų pasirinkimo investuoti į pagalbos gavėją pasekmių, taip sukuriant neatsakingo elgesio riziką ir pažeidžiant rinkos drausmę. Todėl pagalba nuostoliams padengti turėtų būti teikiama tik tokiomis sąlygomis, kuriomis esami investuotojai tinkamai dalijasi našta, o valstybė turėtų įsikišti tik po to, kai visi nuostoliai bus įtraukti į apskaitą ir priskirti esamiems akcininkams bei subordinuotosios skolos turėtojams. Tinkamas naštos pasidalijimas taip pat reikš, kad valstybės pagalba, dėl kurios pagerėja gavėjo nuosavo kapitalo pozicija, turėtų būti teikiama tokiomis sąlygomis, pagal kurias valstybei suteikiama pagrįsta gavėjo vertės padidėjimo ateityje dalis, atsižvelgiant į valstybės suteikto nuosavo kapitalo sumą, palyginti su bendrovės nuosavu kapitalu, likusiu po nuostolių apskaitos. |
| --- | --- |

(220)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 65–67 punktus valstybės parama, teikiama tokia forma, kuri pagerina pagalbos gavėjo nuosavo kapitalo poziciją, gali apsaugoti akcininkus ir subordinuotus kreditorius nuo jų pasirinkimo investuoti į pagalbos gavėją pasekmių, taip sukuriant neatsakingo elgesio riziką ir pažeidžiant rinkos drausmę. Todėl pagalba nuostoliams padengti turėtų būti teikiama tik tokiomis sąlygomis, kuriomis esami investuotojai tinkamai dalijasi našta, o valstybė turėtų įsikišti tik po to, kai visi nuostoliai bus įtraukti į apskaitą ir priskirti esamiems akcininkams bei subordinuotosios skolos turėtojams. Tinkamas naštos pasidalijimas taip pat reikš, kad valstybės pagalba, dėl kurios pagerėja gavėjo nuosavo kapitalo pozicija, turėtų būti teikiama tokiomis sąlygomis, pagal kurias valstybei suteikiama pagrįsta gavėjo vertės padidėjimo ateityje dalis, atsižvelgiant į valstybės suteikto nuosavo kapitalo sumą, palyginti su bendrovės nuosavu kapitalu, likusiu po nuostolių apskaitos.

| (221) | Restruktūrizavimo pagalba neskatina neatsakingo elgesio rizikos ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo, kuris būtų naudingas akcininkams ar kreditoriams. Iš tiesų Rumunijos valstybė, kuri dabar yra pagalbos teikėja, prižiūrėjo visus strateginius ir komercinius įmonės „CE Oltenia“ sprendimus ir priėmė juos kaip pagrindinė akcininkė, o įmonės veikla nebuvo finansuojama subordinuotosiomis skolomis ar mišriu (nuostolius padengiančiu) finansavimu, kuris, tikėtina, bus iš dalies nurašytas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus naštos pasidalijimo reikalavimus. Tokiomis aplinkybėmis „Fondul Proprietatea“ naštos pasidalijimas bus pasiektas iš dalies padengus nuostolius, po to padidinus kapitalą. Pirma, įmonės „CE Oltenia“ perkeltas maždaug 251 mln. EUR (1 217 mln. RON) nuostolis, t. y. dalis 2020 m. gruodžio 31 d. perkelto maždaug 345 mln. EUR (1 710 mln. RON) nuostolio, bus padengtas mažinant kapitalą (93 konstatuojamoji dalis). Po to valstybė padidins akcinį kapitalą iki [...] EUR, o tai sumažins „Fondul Proprietatea“ dalį įmonėje „CE Oltenia“ nuo [...] proc. iki maždaug [...] proc. (94 konstatuojamoji dalis). Šiuo atžvilgiu „Fondul Proprietatea“ prisideda prie restruktūrizavimo, nes fondo akcijų paketas padengia nuostolius ir atitinkamai sumažina jo dalyvavimą, taip sumažinant valstybės pagalbos poreikį ir neatsakingo elgesio riziką. |
| --- | --- |

(221)

Restruktūrizavimo pagalba neskatina neatsakingo elgesio rizikos ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo, kuris būtų naudingas akcininkams ar kreditoriams. Iš tiesų Rumunijos valstybė, kuri dabar yra pagalbos teikėja, prižiūrėjo visus strateginius ir komercinius įmonės „CE Oltenia“ sprendimus ir priėmė juos kaip pagrindinė akcininkė, o įmonės veikla nebuvo finansuojama subordinuotosiomis skolomis ar mišriu (nuostolius padengiančiu) finansavimu, kuris, tikėtina, bus iš dalies nurašytas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus naštos pasidalijimo reikalavimus. Tokiomis aplinkybėmis „Fondul Proprietatea“ naštos pasidalijimas bus pasiektas iš dalies padengus nuostolius, po to padidinus kapitalą. Pirma, įmonės „CE Oltenia“ perkeltas maždaug 251 mln. EUR (1 217 mln. RON) nuostolis, t. y. dalis 2020 m. gruodžio 31 d. perkelto maždaug 345 mln. EUR (1 710 mln. RON) nuostolio, bus padengtas mažinant kapitalą (93 konstatuojamoji dalis). Po to valstybė padidins akcinį kapitalą iki [...] EUR, o tai sumažins „Fondul Proprietatea“ dalį įmonėje „CE Oltenia“ nuo [...] proc. iki maždaug [...] proc. (94 konstatuojamoji dalis). Šiuo atžvilgiu „Fondul Proprietatea“ prisideda prie restruktūrizavimo, nes fondo akcijų paketas padengia nuostolius ir atitinkamai sumažina jo dalyvavimą, taip sumažinant valstybės pagalbos poreikį ir neatsakingo elgesio riziką.

| (222) | Todėl Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba yra proporcinga ir apima tinkamą naštos pasidalijimą. |
| --- | --- |

(222)

Todėl Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba yra proporcinga ir apima tinkamą naštos pasidalijimą.

5.3.2.4.   Principas „pirmą ir paskutinį kartą“ ir konkurencijos iškraipymų ribojimas

Principas „pirmą ir paskutinį kartą“ ir konkurencijos iškraipymų ribojimas

| (223) | Norint užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis būtų ribotas siekiant išvengti nepagrįsto poveikio konkurencijai ir prekybai ir užtikrinti bendrą teigiamą pusiausvyrą (66), pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms turi būti teikiama laikantis principo „pirmą ir paskutinį kartą“, pagal kurį tokia pagalba gali būti teikiama iki dešimties metų. |
| --- | --- |

(223)

Norint užtikrinti, kad neigiamas pagalbos poveikis būtų ribotas siekiant išvengti nepagrįsto poveikio konkurencijai ir prekybai ir užtikrinti bendrą teigiamą pusiausvyrą (66), pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms turi būti teikiama laikantis principo „pirmą ir paskutinį kartą“, pagal kurį tokia pagalba gali būti teikiama iki dešimties metų.

66

| (224) | Komisija leidžia teikti restruktūrizavimo pagalbą tik vienai restruktūrizavimo operacijai ir, kai taikoma, jei nuo ankstesnio restruktūrizavimo pagalbos suteikimo arba nuo restruktūrizavimo plano pabaigos ar sustabdymo praėjo daugiau kaip dešimt metų (67). Komisija leidžia šios taisyklės išimtis, kai restruktūrizavimo pagalba teikiama po sanavimo pagalbos, kuri yra tos pačios restruktūrizavimo operacijos dalis (68). |
| --- | --- |

(224)

Komisija leidžia teikti restruktūrizavimo pagalbą tik vienai restruktūrizavimo operacijai ir, kai taikoma, jei nuo ankstesnio restruktūrizavimo pagalbos suteikimo arba nuo restruktūrizavimo plano pabaigos ar sustabdymo praėjo daugiau kaip dešimt metų (67). Komisija leidžia šios taisyklės išimtis, kai restruktūrizavimo pagalba teikiama po sanavimo pagalbos, kuri yra tos pačios restruktūrizavimo operacijos dalis (68).

67

68

| (225) | Restruktūrizavimo pagalba įmonei „CE Oltenia“ remiama tik viena restruktūrizavimo operacija. Per pastaruosius dešimt metų įmonė „CE Oltenia“, įskaitant jos kontroliuojamas patronuojamąsias įmones, negavo sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos, išskyrus jau suteiktas ir 28 ir 31 konstatuojamosiose dalyse nurodytas priemones, kurios yra vertinamos restruktūrizavimo pagalbos dalis. Taip pat yra 2020 m. vasario mėn. patvirtintos sanavimo pagalbos, kuri buvo suteikta šešiems mėnesiams vykdant vieną restruktūrizavimo operaciją, tęstinumas. Todėl yra laikomasi principo „pirmą ir paskutinį kartą“. |
| --- | --- |

(225)

Restruktūrizavimo pagalba įmonei „CE Oltenia“ remiama tik viena restruktūrizavimo operacija. Per pastaruosius dešimt metų įmonė „CE Oltenia“, įskaitant jos kontroliuojamas patronuojamąsias įmones, negavo sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos, išskyrus jau suteiktas ir 28 ir 31 konstatuojamosiose dalyse nurodytas priemones, kurios yra vertinamos restruktūrizavimo pagalbos dalis. Taip pat yra 2020 m. vasario mėn. patvirtintos sanavimo pagalbos, kuri buvo suteikta šešiems mėnesiams vykdant vieną restruktūrizavimo operaciją, tęstinumas. Todėl yra laikomasi principo „pirmą ir paskutinį kartą“.

| (226) | Kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje, Rumunija siūlo toliau nurodytas priemones konkurencijos iškraipymams riboti: i) energetikos grupių arba kasyklų uždarymą, ii) SPĮ steigimą naujoms investicijoms ir iii) kogeneracijos energetikos grupės „S.E. Craiova II“ veiklos perdavimą savivaldybei. |
| --- | --- |

(226)

Kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje, Rumunija siūlo toliau nurodytas priemones konkurencijos iškraipymams riboti: i) energetikos grupių arba kasyklų uždarymą, ii) SPĮ steigimą naujoms investicijoms ir iii) kogeneracijos energetikos grupės „S.E. Craiova II“ veiklos perdavimą savivaldybei.

| (227) | Dėl 226 konstatuojamosios dalies i ir iii punktuose nurodytų priemonių Komisija mano, kad jos negali būti pripažintos konkurencijos iškraipymus ribojančiomis priemonėmis. Siūlomas prastai veikiančių energetikos grupių arba kasyklų uždarymas bet kuriuo atveju yra neišvengiamas, nes jos nėra gyvybingos (žr. 108 konstatuojamąją dalį), o „S.E. „Krajova II“ grupė, kuri daugiausia gamina šilumos energiją Krajovai, veikia nuostolingai ir iš jos perdavimo nenumatoma gauti jokių pajamų. |
| --- | --- |

(227)

Dėl 226 konstatuojamosios dalies i ir iii punktuose nurodytų priemonių Komisija mano, kad jos negali būti pripažintos konkurencijos iškraipymus ribojančiomis priemonėmis. Siūlomas prastai veikiančių energetikos grupių arba kasyklų uždarymas bet kuriuo atveju yra neišvengiamas, nes jos nėra gyvybingos (žr. 108 konstatuojamąją dalį), o „S.E. „Krajova II“ grupė, kuri daugiausia gamina šilumos energiją Krajovai, veikia nuostolingai ir iš jos perdavimo nenumatoma gauti jokių pajamų.

| (228) | Kalbant apie 226 konstatuojamosios dalies ii punkte nurodytą priemonę, SPĮ steigimas naujoms investicijoms reikštų, kad įmonė „CE Oltenia“ dalyvavimas SPĮ sudarytų 45–50 proc., todėl įmonės „CE Oltenia“ grynieji turimi pajėgumai (pagal naujus gamtinių dujų ir atsinaujinančiosios energijos projektus) sumažės nuo [...] iki maždaug [...] (72 konstatuojamoji dalis). Dėl to grynieji turimi pajėgumai sudarys maždaug [...], o jais galės naudotis rinkos konkurentai, dalyvaujantys SPĮ. Taigi šia priemone bus sumažinti pagalbos gavėjo grynieji turimi pajėgumai, o jo konkurentai galės naudotis dideliais pajėgumais. |
| --- | --- |

(228)

Kalbant apie 226 konstatuojamosios dalies ii punkte nurodytą priemonę, SPĮ steigimas naujoms investicijoms reikštų, kad įmonė „CE Oltenia“ dalyvavimas SPĮ sudarytų 45–50 proc., todėl įmonės „CE Oltenia“ grynieji turimi pajėgumai (pagal naujus gamtinių dujų ir atsinaujinančiosios energijos projektus) sumažės nuo [...] iki maždaug [...] (72 konstatuojamoji dalis). Dėl to grynieji turimi pajėgumai sudarys maždaug [...], o jais galės naudotis rinkos konkurentai, dalyvaujantys SPĮ. Taigi šia priemone bus sumažinti pagalbos gavėjo grynieji turimi pajėgumai, o jo konkurentai galės naudotis dideliais pajėgumais.

| (229) | Dėl elgesio priemonių Rumunija įsipareigoja laikytis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 84 punkte nurodytų priemonių, t. y: i) restruktūrizavimo laikotarpiu įmonė „CE Oltenia“ neįsigys jokios bendrovės akcijų, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti ir kai tam pritaria Komisija, ir ii) įmonė „CE Oltenia“ neviešins valstybės paramos kaip konkurencinio pranašumo parduodant savo produktus ir paslaugas (118 konstatuojamoji dalis). Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 83 punktą šiomis priemonėmis bus užtikrinta, kad pagalba būtų naudojama tik ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui finansuoti ir kad ja nebūtų piktnaudžiaujama siekiant prailginti didelių ir nuolatinių rinkos struktūros iškraipymų egzistavimą arba apsaugoti gavėją nuo sveikos konkurencijos. |
| --- | --- |

(229)

Dėl elgesio priemonių Rumunija įsipareigoja laikytis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 84 punkte nurodytų priemonių, t. y: i) restruktūrizavimo laikotarpiu įmonė „CE Oltenia“ neįsigys jokios bendrovės akcijų, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės ilgalaikiam gyvybingumui užtikrinti ir kai tam pritaria Komisija, ir ii) įmonė „CE Oltenia“ neviešins valstybės paramos kaip konkurencinio pranašumo parduodant savo produktus ir paslaugas (118 konstatuojamoji dalis). Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 83 punktą šiomis priemonėmis bus užtikrinta, kad pagalba būtų naudojama tik ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui finansuoti ir kad ja nebūtų piktnaudžiaujama siekiant prailginti didelių ir nuolatinių rinkos struktūros iškraipymų egzistavimą arba apsaugoti gavėją nuo sveikos konkurencijos.

| (230) | Todėl Komisija mano, kad konkurencijos iškraipymus ribojančios priemonės yra tinkamos siekiant sumažinti neigiamą restruktūrizavimo pagalbos poveikį. |
| --- | --- |

(230)

Todėl Komisija mano, kad konkurencijos iškraipymus ribojančios priemonės yra tinkamos siekiant sumažinti neigiamą restruktūrizavimo pagalbos poveikį.

5.3.2.5.   Skaidrumas ir ataskaitų teikimas

Skaidrumas ir ataskaitų teikimas

| (231) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punkto g papunktį valstybės narės, Komisija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir informacija apie skirtą pagalbą. Šiuo tikslu Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo taikyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 96 punkto nuostatas dėl skaidrumo, skelbdama atitinkamą informaciją svetainėje www.ajutordestat.ro. |
| --- | --- |

(231)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punkto g papunktį valstybės narės, Komisija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais susijusiais aktais ir informacija apie skirtą pagalbą. Šiuo tikslu Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo taikyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 96 punkto nuostatas dėl skaidrumo, skelbdama atitinkamą informaciją svetainėje www.ajutordestat.ro.

| (232) | Komisija mano, kad Rumunijai būtina kas šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos reguliariai teikti restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ataskaitas. Šiose ataskaitose, visų pirma, bus nurodytos valstybės skirto finansavimo ir pagalbos gavėjo nuosavo įnašo mokėjimo dienos, bet kokie nukrypimai nuo restruktūrizavimo plane numatytų finansinių ar veiklos krypčių, sąnaudų ribojimu ir sąnaudų sumažinimu dėl restruktūrizavimo priemonių ir pajamų, taip pat, prireikus, Rumunijos arba pagalbos gavėjo numatytos ar taikytos taisomosios priemonės. |
| --- | --- |

(232)

Komisija mano, kad Rumunijai būtina kas šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos reguliariai teikti restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ataskaitas. Šiose ataskaitose, visų pirma, bus nurodytos valstybės skirto finansavimo ir pagalbos gavėjo nuosavo įnašo mokėjimo dienos, bet kokie nukrypimai nuo restruktūrizavimo plane numatytų finansinių ar veiklos krypčių, sąnaudų ribojimu ir sąnaudų sumažinimu dėl restruktūrizavimo priemonių ir pajamų, taip pat, prireikus, Rumunijos arba pagalbos gavėjo numatytos ar taikytos taisomosios priemonės.

5.3.2.6.   Teigiamo ir neigiamo poveikio derinimas

Teigiamo ir neigiamo poveikio derinimas

| (233) | Kruopščiai parengta valstybės pagalbos priemonė turi užtikrinti, kad bendra priemonės poveikio pusiausvyra būtų teigiama nedarant neigiamo poveikio prekybos sąlygoms taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(233)

Kruopščiai parengta valstybės pagalbos priemonė turi užtikrinti, kad bendra priemonės poveikio pusiausvyra būtų teigiama nedarant neigiamo poveikio prekybos sąlygoms taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (234) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse Komisija nustatė kriterijus, pagal kuriuos ji vertina restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, užtikrindama, kad atitinkamos ekonominės veiklos plėtra nedarytų neigiamo poveikio prekybos sąlygoms tiek, kad prieštarautų bendram interesui. Kaip paaiškinta 5.3.2.1, 5.3.2.2 ir 5.3.2.3 poskirsniuose, restruktūrizavimo pagalba yra būtina, tinkama ir proporcinga. Be to, esama pakankamų apsaugos priemonių, kad būtų kuo mažiau iškraipoma konkurencija (5.3.2.4 poskirsnis), įskaitant skaidrumą (5.3.2.5 poskirsnis). |
| --- | --- |

(234)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse Komisija nustatė kriterijus, pagal kuriuos ji vertina restruktūrizavimo pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, užtikrindama, kad atitinkamos ekonominės veiklos plėtra nedarytų neigiamo poveikio prekybos sąlygoms tiek, kad prieštarautų bendram interesui. Kaip paaiškinta 5.3.2.1, 5.3.2.2 ir 5.3.2.3 poskirsniuose, restruktūrizavimo pagalba yra būtina, tinkama ir proporcinga. Be to, esama pakankamų apsaugos priemonių, kad būtų kuo mažiau iškraipoma konkurencija (5.3.2.4 poskirsnis), įskaitant skaidrumą (5.3.2.5 poskirsnis).

| (235) | Siūlomos konkurencijos priemonės ir bendras įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumų mažinimas sumažins įmonės „CE Oltenia“ dalyvavimą rinkoje, kurioje ji ir toliau veiks po restruktūrizavimo, ir lems tam tikrą rinkos atvėrimą. |
| --- | --- |

(235)

Siūlomos konkurencijos priemonės ir bendras įmonės „CE Oltenia“ gamybos pajėgumų mažinimas sumažins įmonės „CE Oltenia“ dalyvavimą rinkoje, kurioje ji ir toliau veiks po restruktūrizavimo, ir lems tam tikrą rinkos atvėrimą.

| (236) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad priemonės, kuriomis siekiama riboti dėl pagalbos atsirandančius konkurencijos iškraipymus, yra tinkamos siekiant sumažinti neigiamą restruktūrizavimo pagalbos poveikį. |
| --- | --- |

(236)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad priemonės, kuriomis siekiama riboti dėl pagalbos atsirandančius konkurencijos iškraipymus, yra tinkamos siekiant sumažinti neigiamą restruktūrizavimo pagalbos poveikį.

| (237) | Todėl teigiamas restruktūrizavimo pagalbos poveikis ekonominės veiklos ir atitinkamos ekonomikos srities plėtrai yra didesnis už galimą neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, todėl joms nedaromas toks neigiamas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(237)

Todėl teigiamas restruktūrizavimo pagalbos poveikis ekonominės veiklos ir atitinkamos ekonomikos srities plėtrai yra didesnis už galimą neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, todėl joms nedaromas toks neigiamas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui.

5.4.   Išvada dėl suderinamumo

Išvada dėl suderinamumo

| (238) | Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 9 straipsnio 6 dalį sprendimai dėl oficialios tyrimo procedūros užbaigimo priimami iš karto, kai tik pašalinamos abejonės dėl priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(238)

Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 9 straipsnio 6 dalį sprendimai dėl oficialios tyrimo procedūros užbaigimo priimami iš karto, kai tik pašalinamos abejonės dėl priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumo su vidaus rinka.

| (239) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad nors sprendime pradėti procedūrą jos iškeltos abejonės buvo išsklaidytos, neigiamas restruktūrizavimo pagalbos poveikis konkurencijai ir prekybai yra ribotas, ypač atsižvelgiant į konkurencijos iškraipymus ribojančias priemones, kurių įgyvendinimą turėtų užtikrinti Rumunija. Todėl teigiamas restruktūrizavimo pagalbos poveikis energijos gamybos veiklos ir Pietvakarių Oltenijos regiono plėtrai, jei Rumunija užtikrins restruktūrizavimo plano įgyvendinimą (69), nusveria likusį neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, todėl joms nedaromas toks neigiamas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui. Todėl Rumunijos nurodyti įsipareigojimai turėtų būti nustatyti kaip pagalbos suderinamumo sąlygos. |
| --- | --- |

(239)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad nors sprendime pradėti procedūrą jos iškeltos abejonės buvo išsklaidytos, neigiamas restruktūrizavimo pagalbos poveikis konkurencijai ir prekybai yra ribotas, ypač atsižvelgiant į konkurencijos iškraipymus ribojančias priemones, kurių įgyvendinimą turėtų užtikrinti Rumunija. Todėl teigiamas restruktūrizavimo pagalbos poveikis energijos gamybos veiklos ir Pietvakarių Oltenijos regiono plėtrai, jei Rumunija užtikrins restruktūrizavimo plano įgyvendinimą (69), nusveria likusį neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, todėl joms nedaromas toks neigiamas poveikis, kuris prieštarautų bendram interesui. Todėl Rumunijos nurodyti įsipareigojimai turėtų būti nustatyti kaip pagalbos suderinamumo sąlygos.

69

| (240) | Atlikusi vertinimą Komisija, atsižvelgdama į trečiųjų šalių ir Rumunijos pastabas, taip pat į restruktūrizavimo plano ir restruktūrizavimo pagalbos pakeitimus, padarytus siekiant išsklaidyti iškilusias abejones, daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes ja sudaromos palankesnės sąlygos elektros energijos gamybos veiklai ir Pietvakarių Oltenijos regiono plėtrai bei neiškraipoma konkurencija ir prekyba tarp valstybių narių taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(240)

Atlikusi vertinimą Komisija, atsižvelgdama į trečiųjų šalių ir Rumunijos pastabas, taip pat į restruktūrizavimo plano ir restruktūrizavimo pagalbos pakeitimus, padarytus siekiant išsklaidyti iškilusias abejones, daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes ja sudaromos palankesnės sąlygos elektros energijos gamybos veiklai ir Pietvakarių Oltenijos regiono plėtrai bei neiškraipoma konkurencija ir prekyba tarp valstybių narių taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (241) | Galiausiai Komisija mano, kad Rumunija turi reguliariai kas šešis mėnesius iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos teikti restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ataskaitas. Tose ataskaitose visų pirma bus nurodytos Rumunijos skirto finansavimo ir pagalbos gavėjo nuosavo įnašo mokėjimo dienos, bet kokie nukrypimai nuo restruktūrizavimo plane numatytų finansinių ar veiklos krypčių, susiję su pajamomis, sąnaudų ribojimu ir sąnaudų sumažinimu dėl restruktūrizavimo priemonių ir pajamų, taip pat, prireikus, Rumunijos arba pagalbos gavėjo numatytos ar taikytos taisomosios priemonės, |
| --- | --- |

(241)

Galiausiai Komisija mano, kad Rumunija turi reguliariai kas šešis mėnesius iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos teikti restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ataskaitas. Tose ataskaitose visų pirma bus nurodytos Rumunijos skirto finansavimo ir pagalbos gavėjo nuosavo įnašo mokėjimo dienos, bet kokie nukrypimai nuo restruktūrizavimo plane numatytų finansinių ar veiklos krypčių, susiję su pajamomis, sąnaudų ribojimu ir sąnaudų sumažinimu dėl restruktūrizavimo priemonių ir pajamų, taip pat, prireikus, Rumunijos arba pagalbos gavėjo numatytos ar taikytos taisomosios priemonės,

6.   IŠVADA

IŠVADA

| (242) | Komisijos nuomone, Rumunija neteisėtai suteikė dalį aptariamos pagalbos, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, |
| --- | --- |

(242)

Komisijos nuomone, Rumunija neteisėtai suteikė dalį aptariamos pagalbos, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2 658,1 mln. EUR restruktūrizavimo pagalba įmonei „Complexul Energetic Oltenia S.A.“ (toliau – įmonė „CE Oltenia“), kurią Rumunija iš dalies įgyvendino dotacijų, valstybės garantijos paskolai, kapitalo injekcijos ir paskolos konvertavimo į dotaciją forma, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą, jei laikomasi 2 straipsnyje nustatytų sąlygų.

2 straipsnis

1)   Rumunija turėtų užtikrinti, kad įmonė „CE Oltenia“ per patikslintame restruktūrizavimo plane numatytus terminus arba atitinkamai ne vėliau kaip iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos visiškai įgyvendintų į restruktūrizavimo planą įtrauktas priemones ir susijusias priemones, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai:

| a) | visų lignito gamybos pajėgumų uždarymo arba laikinas laikymo rezerve ir naujų gamybos pajėgumų paleidimo 2023–2026 m., nepažeidžiant Rumunijos nacionaliniame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyto pajėgumų eksploatavimo nutraukimo; pajėgumai, kurių eksploatavimą Rumunija galiausiai nutrauks, bus tie, kurie patvirtinti pagal nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą; |
| --- | --- |

a)

visų lignito gamybos pajėgumų uždarymo arba laikinas laikymo rezerve ir naujų gamybos pajėgumų paleidimo 2023–2026 m., nepažeidžiant Rumunijos nacionaliniame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyto pajėgumų eksploatavimo nutraukimo; pajėgumai, kurių eksploatavimą Rumunija galiausiai nutrauks, bus tie, kurie patvirtinti pagal nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

| b) | laipsniško darbuotojų skaičiaus mažinimo; |
| --- | --- |

b)

laipsniško darbuotojų skaičiaus mažinimo;

| c) | laipsniško išmetamo CO2 kiekio mažinimo kartu su investicijomis į kitų aplinkai kenksmingų išmetamųjų teršalų mažinimą; |
| --- | --- |

c)

laipsniško išmetamo CO2 kiekio mažinimo kartu su investicijomis į kitų aplinkai kenksmingų išmetamųjų teršalų mažinimą;

| d) | akcinio kapitalo mažinimo ir vėlesnio didinimo; |
| --- | --- |

d)

akcinio kapitalo mažinimo ir vėlesnio didinimo;

| e) | specialios paskirties įmonių kūrimo, su investuotojais steigiant bendrąsias įmones; |
| --- | --- |

e)

specialios paskirties įmonių kūrimo, su investuotojais steigiant bendrąsias įmones;

| f) | finansinių susitarimų su bankais pasirašymo; |
| --- | --- |

f)

finansinių susitarimų su bankais pasirašymo;

| g) | Krajovos elektrinės atskyrimo; |
| --- | --- |

g)

Krajovos elektrinės atskyrimo;

| h) | atskiros įmonės „CE Oltenia“ patronuojamosios įmonės, kuri apims ir valdys esamus įmonės „CE Oltenia“ lignitą deginančius elektrinės blokus ir susijusį turtą, kuris nėra skirtas perėjimui prie dujų ar atsinaujinančiųjų išteklių energijos, sukūrimo. |
| --- | --- |

h)

atskiros įmonės „CE Oltenia“ patronuojamosios įmonės, kuri apims ir valdys esamus įmonės „CE Oltenia“ lignitą deginančius elektrinės blokus ir susijusį turtą, kuris nėra skirtas perėjimui prie dujų ar atsinaujinančiųjų išteklių energijos, sukūrimo.

2)   Rumunija iki 2026 m. gruodžio 31 d. parduos ne mažiau kaip 20 proc. turimų įmonės „CE Oltenia“ akcijų.

3)   Rumunija kas šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2026 m. gruodžio 31 d. turėtų reguliariai teikti Komisijai restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ataskaitas. Tose ataskaitose, visų pirma, turėtų būti nurodytos valstybės skirto finansavimo ir pagalbos gavėjo nuosavo įnašo faktinio mokėjimo dienos, šiame sprendime nustatytų sąlygų įvykdymas, nukrypimai nuo restruktūrizavimo plane numatytų finansinių ar veiklos krypčių, sąnaudų ribojimas ir sąnaudų mažinimas bei pajamos, gautos įgyvendinus restruktūrizavimo priemones, taip pat atitinkamai Rumunijos arba pagalbos gavėjo numatytos ar taikytos taisomosios priemonės.

3 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Rumunija praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi šiam sprendimui vykdyti.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 94, 2021 3 19, p. 10.

1

(2)  Šis susirašinėjimas prasidėjo 2020 m. birželio 29 d., kai Rumunija iš anksto pranešė apie restruktūrizavimo plano projektą, ir iki pranešimo buvo keičiamasi elektroniniais laiškais, rengiamos techninės diskusijos per vaizdo ir telekonferencijas ir teikiami preliminarūs atsiliepimai apie restruktūrizavimo plano projektą.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385/58).

4

(5)  
  2021 m. gruodžio 29 d. raštu.

5

(6)  
  „Fondul Proprietatea“ įsteigtas 2005 m. liepos 22 d. Įstatymu Nr. 247, siekiant skirti kompensacijas asmenims, kurių turtas buvo per prievartą nusavintas buvusio režimo, ir iš pradžių jam buvo perduotos įvairių bendrovių akcijos. 2021 m. gruodžio 31 d.
  „Fondul Proprietatea“ akcininkų struktūrą pagal balsavimo teisių pasiskirstymą (procentinėmis dalimis) sudarė Rumunijos instituciniai akcininkai (40,58 proc.) arba privatūs asmenys (21,84 proc.), „Bank of New York Mellon“ (18,2 proc.), ne Rumunijos instituciniai investuotojai (15,76 proc.) arba privatūs asmenys (3,51 proc.) ir Viešųjų finansų ministerija (0,11 proc.).

6

(7)  
  INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA duomenys, skelbiami adresu http://statistici.insse.ro:8077/tempo-online/#/pages/tables/insse-table.

7

INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA

(8)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tgs00010/default/table?lang=en

8

(9)  Goržo apskrities teisingos pertvarkos teritorinį planą rengia išorės konsultantai, padedantys vietos valdžios institucijoms. Goržo apskritis yra labiausiai paveikta įmonės „CE Oltenia“ pėdsako mažinimo (visame regione).

9

(10)  Lignitas yra nuosėdinė iškastinio kuro uoliena, susidariusi iš natūraliai suslėgtų durpių, kurios sudėtyje anglis sudaro apie 60–70 proc. Lignito ir anglių gavyba turi skirtingus ekonominės veiklos rūšių nomenklatūros (NACE) kodus, atitinkamai NACE kodus 0510 (anglys) ir 0520 (lignitas).

10

(11)  2021 m. sausio–kovo mėn.: Nacionalinės energetikos reguliavimo institucijos ataskaita, 2021 m. I ketvirtis, https://www.anre.ro/en/press/newsletter/2021-1st-quarter-newsletter

11

(12)  OPCOM yra Rumunijos dujų ir elektros energijos rinkos operatorius, valdantis ir administruojantis elektros energijos prekybos rinkas, t. y. kitos paros rinką, einamosios paros rinką, organizuotą konkurencinės prekybos dvišalėmis elektros energijos sutartimis išplėstinio aukciono būdu (PCCB-LE) ir nuolatinių derybų būdu (PCCBNC) sistemą, balansavimo rinką.

12

(13)  Įmonės „CE Oltenia“ uždarymo poveikio kainoms kitos paros rinkoje, balansavimo rinkoje ir centralizuotoje dvišalių sutarčių rinkoje 2019–2030 m. analizę OPCOM atliko 2020 m. Energetikos ministerijos prašymu.

13

(*1)  Konfidencialūs duomenys.

*1

(14)  Žr. Tarptautinės energetikos agentūros ataskaitą „Covid-19 poveikis elektros energijai“ adresu https://www.iea.org/reports/covid-19-impact-on-electricity.

14

(15)  
  2020 m. sausio 29 d. sprendimui dėl sanavimo pagalbos, nurodytam 17išnašoje, taikytas valiutos kursas buvo 1 RON = 0,20904 EUR.

15

(16)  CO2 leidimo kaina padidėjo nuo 7 EUR už leidimą 2017 m. gruodžio mėn. iki 20 EUR už leidimą 2018 m. ir daugiau kaip 27 EUR už leidimą 2019 m.

16

2

(17)  
  2020 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas C(2020) 1068 final byloje SA.56250 (2020/N) – Rumunija – Sanavimo pagalba įmonei „Complexul Energetic Oltenia SA“ (OL C 112, 2020 4 3, p. 1) (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos).

17

final

(18)  
  OL C 249, 2014 7 31, p. 1.

18

(19)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32) (toliau – Direktyva 2003/87/EB).

19

(20)  https://tradingeconomics.com/commodity/carbon

20

(21)  Modernizavimo fondas yra speciali Sąjungos finansavimo programa, skirta padėti Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Kroatijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Rumunijai, Slovakijai ir Vengrijai, pasiekti neutralų poveikį klimatui remiant investicijas į energetikos sistemų modernizavimą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą. Ji buvo įsteigta Direktyva 2003/87/EB.

21

(22)  
  2021 m. gruodžio 21 d. šiam sprendimui taikomas valiutos kursas yra 1 RON = 0,2020 EUR.

22

(23)  Sprendimo pradėti procedūrą 45 konstatuojamoji dalis.

23

(24)  Sprendimo pradėti procedūrą 47–49 konstatuojamosios dalys.

24

(25)  Sprendimo pradėti procedūrą 53 konstatuojamoji dalis.

25

(26)  Sprendimo pradėti procedūrą 50 konstatuojamoji dalis.

26

(27)  Sprendimo pradėti procedūrą 52 konstatuojamoji dalis.

27

(28)  Sprendimo pradėti procedūrą 56–60 konstatuojamosios dalys.

28

(29)  Sprendimo pradėti procedūrą 63 konstatuojamoji dalis.

29

(30)  Sprendimo pradėti procedūrą 64 konstatuojamoji dalis.

30

(31)  Sprendimo pradėti procedūrą 65 konstatuojamoji dalis.

31

(32)  Sprendimo pradėti procedūrą 66 konstatuojamoji dalis.

32

(33)  EEB savo pastabas pateikė 2021 m. balandžio 15 d.

33

(34)  
  „Bankwatch Romania“ ir „ClientEarth“ savo pastabas pateikė 2021 m. balandžio 15 d.

34

(35)  
  „Greenpeace“ savo pastabas pateikė 2021 m. balandžio 19 d.

35

(36)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

36

(37)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

37

(38)  Komisijos komunikatas „2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (OL C 200, 2014 6 28, p. 1).

38

(39)  Visų pirma, tai susiję su Didelių kurą deginančių įrenginių GPGB informacinio dokumento (BREF) išvadoms, priimtoms pagal Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą. Kaip teigia EEB, Rumunijos vyriausybei buvo taikomos ribotos trukmės leidžiančias nukrypti nuostatos dėl NOx lygių.

39

x

(40)  
  2020 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimas Austrija / Komisija, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 20, 44–45, 100 ir 119 punktai.

40

Austrija / Komisija

(41)  
  2021 m. kovo 8 d. Rumunijos pateikta informacija.

41

(42)  
  2021 m. lapkričio 3 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Rumunijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo (dar nepaskelbtas).

42

(43)  
  2022 m. sausio 24 d. Rumunija dar kartą patvirtino su nacionaliniu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu susijusius įsipareigojimus dėl elektros energijos gamybos pajėgumų, kuriems naudojamos anglys (lignitas ir antracitas), eksploatavimo nutraukimo ir pabrėžė, kad įgyvendinimo priemonės, taip pat laipsniško nutraukimo ir žalinimo kalendorius bus įtraukti į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įstatymą, kuris turi būti baigtas rengti 2022 m. antrąjį ketvirtį, kaip numatyta plane.

43

(44)  Pagal Rumunijos vyriausybės nutarimą Nr. 780/2006 dėl prekybos šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) leidimais.

44

(45)  Modernizavimo fondo biudžetą sudaro: i) pajamos, gautos aukcionuose pardavus 2 proc. visų 2021–2030 m. leidimų pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS), ir ii) atrinktų valstybių narių (Čekijos, Kroatijos, Lietuvos, Rumunijos ir Slovakijos) papildomi leidimai.

45

(46)  Grupę sudarytų [...].

46

(47)  Grupę sudarytų [...].

47

(48)  
  2021 m. gruodžio 9 d. [...] pasirašė orientacinį ketinimų protokolą dėl dviejų KCDT projektų finansavimo. 2021 m. gruodžio 10 d. [...] pasirašė orientacinį ketinimų protokolą dėl aštuonių fotovoltinių parkų finansavimo.

48

(*2)  Restruktūrizavimo laikotarpis trunka nuo 2021 m. iki 2026 m. Duomenys po restruktūrizavimo (2027 ir 2028 m.) į lentelę įtraukti tik iliustravimo tikslais.

*2

(49)  [...].

49

(50)  
  2017 m. rugsėjo 20 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija / Frucona Košice, C-300/16 P, ECLI:EU:C:2017:706, 59 punktas; 2012 m. birželio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija / EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 78, 79 ir 103 punktai.

50

Komisija / Frucona Košice

Komisija / EDF

(51)  
  1996 m. liepos 11 d. Teisingumo Teismo sprendimas SFEI ir kt., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 punktas; 1999 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimas Ispanija / Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 punktas.

51

SFEI ir kt.

Ispanija / Komisija

(52)  
  2015 m. birželio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija / MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 punktas.

52

Komisija / MOL

(53)  
  2020 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimas Austrija / Komisija, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, 18–20 punktai.

53

Austrija / Komisija

(54)  
  2020 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimas Austrija / Komisija, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, 19 punktas.

54

Austrija / Komisija

(55)  Komisijos komunikato „2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ 16 punktas, pagal kurį pagalba aplinkos apsaugai ir energetikai negali būti skiriama sunkumų patiriančioms įmonėms, kaip šių gairių tikslais jos apibrėžtos taikomose Gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

55

(56)  Sprendimo pradėti procedūrą 40 konstatuojamoji dalis.

56

(57)  Sprendimo dėl sanavimo pagalbos 17 ir 33 punktai.

57

(58)  Žr. 2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyvos 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17) 2 straipsnio b punktą.

58

(59)  Sprendimo pradėti procedūrą 41 konstatuojamoji dalis.

59

(60)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (OL L 158, 2019 6 14, p. 54).

60

(61)  Sprendimo pradėti procedūrą 59 konstatuojamoji dalis ir 17 išnaša.

61

(62)  Sprendimo pradėti procedūrą 59 konstatuojamoji dalis ir 17 išnaša.

62

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punkto c papunktis, 54 ir 58 punktai.

(63)  Įskaitant 241 mln. EUR valstybės dotaciją CO2 leidimams pirkti 2020 m., kuri jau suteikta, ir dalį restruktūrizavimo pagalbos paketo, apie kurį pranešta.

63

2

(64)  Žr. 2021 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą SA.100199 (2021/N) – Regioninės pagalbos žemėlapis Rumunijai (2022 m. sausio 1 d.–2027 m. gruodžio 31 d.), dar nepaskelbtas.

64

dar nepaskelbtas

(65)  Komisijos komunikatas „Laikinoji valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistema“ (OL C 91I, 2020 3 20, p. 1), su pakeitimais, padarytais Komisijos komunikatais C(2020) 2215 (OL C 112I, 2020 4 4, p. 1), C(2020) 3156 (OL C 164, 2020 5 13, p. 3), C(2020) 4509 (OL C 218, 2020 7 2, p. 3), C(2020) 7127 (OL C 340I, 2020 10 13, p. 1), C(2021) 564 (OL C 34, 2021 2 1, p. 6) ir C(2021) 8442 (OL C 473, 2021 11 24, p. 1), 3 ir 14bis punktai.

65

(66)  Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punkto f papunktis.

66

(67)  Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 70 ir 71 punktai.

67

(68)  Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkto a papunktis.

68

(69)  Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 122 punktas.

69

---

| 2022 10 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 263/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 10 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 263/59

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2022/1921

2022 m. rugsėjo 29 d.

dėl sankcijų už įtariamus statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus apskaičiavimo metodikos (ECB/2022/32)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 132 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 ir 34 straipsnius,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (2), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 1 dalimi, Europos Centrinis Bankas (ECB) gali taikyti sankcijas atskaitingiesiems agentams už statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymą; |
| --- | --- |

(1)

vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 1 dalimi, Europos Centrinis Bankas (ECB) gali taikyti sankcijas atskaitingiesiems agentams už statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikymą;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 2532/98 2 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad priimdamas sprendimą dėl sankcijos taikymo ir nustatydamas atitinkamą sankciją, ECB turi vadovautis proporcingumo principu. Be to, minėto reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nustatytas nebaigtinis aplinkybių, į kurias prireikus konkrečiu atveju ECB turi atsižvelgti, sąrašas; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 2532/98 2 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad priimdamas sprendimą dėl sankcijos taikymo ir nustatydamas atitinkamą sankciją, ECB turi vadovautis proporcingumo principu. Be to, minėto reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nustatytas nebaigtinis aplinkybių, į kurias prireikus konkrečiu atveju ECB turi atsižvelgti, sąrašas;

| (3) | Europos Centrinio Banko reglamente (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) (3) nustatyta tvarka, pagal kurią ECB tyrimų skyrius arba kompetentingas nacionalinis centrinis bankas pateikia pasiūlymą ECB vykdomajai valdybai, kad būtų nustatyta, ar atskaitingasis agentas padarė įtariamą pažeidimą, ir nurodo siūlomą taikytinos sankcijos dydį, taip pat numatyta galimybė vykdyti supaprastintą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą sankcijoms už mažareikšmius pažeidimus taikyti; |
| --- | --- |

(3)

Europos Centrinio Banko reglamente (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) (3) nustatyta tvarka, pagal kurią ECB tyrimų skyrius arba kompetentingas nacionalinis centrinis bankas pateikia pasiūlymą ECB vykdomajai valdybai, kad būtų nustatyta, ar atskaitingasis agentas padarė įtariamą pažeidimą, ir nurodo siūlomą taikytinos sankcijos dydį, taip pat numatyta galimybė vykdyti supaprastintą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą sankcijoms už mažareikšmius pažeidimus taikyti;

| (4) | siekdamas užtikrinti vienodas sąlygas atskaitingiesiems agentams ir pagal Europos Centrinio Banko reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) (4), 9 straipsnį ECB turėtų nustatyti metodiką, kurios turi laikytis kompetentingi Eurosistemos centriniai bankai apskaičiuodami siūlomą sankcijos dydį. Sankcijos dydis apskaičiuojamas dviem etapais. Pirma, bazinė suma apskaičiuojama remiantis kiekybiniais įtariamo pažeidimo aspektais, ir, antra, atsižvelgiama į kitas atitinkamas aplinkybes ir informaciją, dėl kurių bazinė suma gali būti koreguojama; |
| --- | --- |

(4)

siekdamas užtikrinti vienodas sąlygas atskaitingiesiems agentams ir pagal Europos Centrinio Banko reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) (4), 9 straipsnį ECB turėtų nustatyti metodiką, kurios turi laikytis kompetentingi Eurosistemos centriniai bankai apskaičiuodami siūlomą sankcijos dydį. Sankcijos dydis apskaičiuojamas dviem etapais. Pirma, bazinė suma apskaičiuojama remiantis kiekybiniais įtariamo pažeidimo aspektais, ir, antra, atsižvelgiama į kitas atitinkamas aplinkybes ir informaciją, dėl kurių bazinė suma gali būti koreguojama;

| (5) | dėl tos priežasties ir siekiant užtikrinti ECB sprendimų taikant sankcijas atskaitingiesiems agentams skaidrumą ir nešališkumą, toje metodikoje turėtų būti išsamiai aprašyti kiekybiniai aspektai, naudojami apskaičiuojant bazinę sumą. Be to, toje metodikoje turėtų būti pateiktos gairės dėl aplinkybių ir informacijos, į kurias prireikus kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas turėtų atsižvelgti apskaičiuodamas siūlomą sankcijos dydį; |
| --- | --- |

(5)

dėl tos priežasties ir siekiant užtikrinti ECB sprendimų taikant sankcijas atskaitingiesiems agentams skaidrumą ir nešališkumą, toje metodikoje turėtų būti išsamiai aprašyti kiekybiniai aspektai, naudojami apskaičiuojant bazinę sumą. Be to, toje metodikoje turėtų būti pateiktos gairės dėl aplinkybių ir informacijos, į kurias prireikus kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas turėtų atsižvelgti apskaičiuodamas siūlomą sankcijos dydį;

| (6) | nors apskritai visas atskaitingojo agento turtas turėtų būti naudojamas statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikančio atskaitingojo agento ekonominiam dydžiui nustatyti, nustatant atskaitingojo agento, kuris nesilaiko tam tikrų rūšių atskaitomybės reikalavimų, pavyzdžiui, dėl mokėjimų statistikos, kaip nustatyta Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1409/2013 (5) (ECB/2013/43), ir dėl saugomų vertybinių popierių, kaip nustatyta Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (6), ekonominį dydį, bendras jo klientų skaičius, bendra jo mokėjimo operacijų vertė arba bendra vertybinių popierių, laikomų pas saugotoją, vertė yra tinkamesni jo ekonominio dydžio matai bazinei sumai apskaičiuoti. Šiais tikslais taip pat tikslinga atsižvelgti į atskaitingojo agento, kuris nesilaiko statistinės atskaitomybės reikalavimų, ekonominio dydžio ir (pinigų rinkos statistikos reikalavimų, nustatytų Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) (7), atveju) lyginamosios atskaitingosios visumos arba (bet kuriuo kitu atveju) atitinkamos faktinės atskaitingosios visumos ekonominio dydžio santykį; |
| --- | --- |

(6)

nors apskritai visas atskaitingojo agento turtas turėtų būti naudojamas statistinės atskaitomybės reikalavimų nesilaikančio atskaitingojo agento ekonominiam dydžiui nustatyti, nustatant atskaitingojo agento, kuris nesilaiko tam tikrų rūšių atskaitomybės reikalavimų, pavyzdžiui, dėl mokėjimų statistikos, kaip nustatyta Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1409/2013 (5) (ECB/2013/43), ir dėl saugomų vertybinių popierių, kaip nustatyta Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (6), ekonominį dydį, bendras jo klientų skaičius, bendra jo mokėjimo operacijų vertė arba bendra vertybinių popierių, laikomų pas saugotoją, vertė yra tinkamesni jo ekonominio dydžio matai bazinei sumai apskaičiuoti. Šiais tikslais taip pat tikslinga atsižvelgti į atskaitingojo agento, kuris nesilaiko statistinės atskaitomybės reikalavimų, ekonominio dydžio ir (pinigų rinkos statistikos reikalavimų, nustatytų Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) (7), atveju) lyginamosios atskaitingosios visumos arba (bet kuriuo kitu atveju) atitinkamos faktinės atskaitingosios visumos ekonominio dydžio santykį;

| (7) | reguliaraus pinigų rinkos statistikos teikimo tikslais, kaip reikalaujama Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), už duomenų apie neužtikrintą rinkos segmentą klaidas, kurios neištaisomos iki ECB arba NCB nustatyto duomenų perdavimo termino, gali būti taikomos sankcijos, nes laiku gauti tikslią ir išsamią statistinę informaciją apie neužtikrintą rinkos segmentą, kuri atitiktų aukštus duomenų vientisumo standartus, yra labai svarbu tam, kad ECB galėtų vykdyti savo pinigų politikos srities uždavinius. Dėl šios priežasties ir siekiant užtikrinti nuoseklumą su Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) taikymu yra tinkama ir tikslinga nustatyti, kad statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), nesilaikymo atveju Eurosistemos centriniai bankai šį sprendimą pradėtų taikyti praėjus trims mėnesiams nuo pranešimo; |
| --- | --- |

(7)

reguliaraus pinigų rinkos statistikos teikimo tikslais, kaip reikalaujama Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), už duomenų apie neužtikrintą rinkos segmentą klaidas, kurios neištaisomos iki ECB arba NCB nustatyto duomenų perdavimo termino, gali būti taikomos sankcijos, nes laiku gauti tikslią ir išsamią statistinę informaciją apie neužtikrintą rinkos segmentą, kuri atitiktų aukštus duomenų vientisumo standartus, yra labai svarbu tam, kad ECB galėtų vykdyti savo pinigų politikos srities uždavinius. Dėl šios priežasties ir siekiant užtikrinti nuoseklumą su Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) taikymu yra tinkama ir tikslinga nustatyti, kad statistinės atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), nesilaikymo atveju Eurosistemos centriniai bankai šį sprendimą pradėtų taikyti praėjus trims mėnesiams nuo pranešimo;

| (8) | siekiant užtikrinti, kad suderintos taisyklės būtų taikomos vienodai, NCB ir ECB turėtų pradėti laikytis šio sprendimo nuo tos pačios atitinkamos datos, nuo kurios pradedamas taikyti Reglamentas (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31); |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti, kad suderintos taisyklės būtų taikomos vienodai, NCB ir ECB turėtų pradėti laikytis šio sprendimo nuo tos pačios atitinkamos datos, nuo kurios pradedamas taikyti Reglamentas (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31);

| (9) | tačiau, siekiant užtikrinti tęstinumą ir aiškumą, tikslinga numatyti, kad įtariamų pažeidimų, įvykusių iki atitinkamos šio sprendimo taikymo pradžios datos, atvejais, įskaitant pakartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus, kai vienas arba keli reikalavimų nesilaikymo atvejai įvyko iki atitinkamos šio sprendimo taikymo pradžios datos ir po jos, kompetentingi NCB ir ECB turėtų ir toliau laikytis Sprendimo ECB/2010/10 (8) reikalavimų; |
| --- | --- |

(9)

tačiau, siekiant užtikrinti tęstinumą ir aiškumą, tikslinga numatyti, kad įtariamų pažeidimų, įvykusių iki atitinkamos šio sprendimo taikymo pradžios datos, atvejais, įskaitant pakartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus, kai vienas arba keli reikalavimų nesilaikymo atvejai įvyko iki atitinkamos šio sprendimo taikymo pradžios datos ir po jos, kompetentingi NCB ir ECB turėtų ir toliau laikytis Sprendimo ECB/2010/10 (8) reikalavimų;

| (10) | Europos Centrinio Banko informaciniame pranešime dėl sankcijų už balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus taikymo (9) buvo išdėstyti principai, kurių nuo 2004 m. gruodžio mėn. atskaitinio laikotarpio mėnesio atskaitomybės reikalavimų atveju, o nuo 2004 m. IV ketv. – ketvirčio atskaitomybės reikalavimų atveju ECB laikosi apskaičiuodamas sankcijas už balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus nesilaikius Europos Centrinio Banko reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) (10) IV priede nustatytų būtiniausių reikalavimų. Siekiant teisinio tikrumo, informacinį pranešimą tikslinga panaikinti, |
| --- | --- |

(10)

Europos Centrinio Banko informaciniame pranešime dėl sankcijų už balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus taikymo (9) buvo išdėstyti principai, kurių nuo 2004 m. gruodžio mėn. atskaitinio laikotarpio mėnesio atskaitomybės reikalavimų atveju, o nuo 2004 m. IV ketv. – ketvirčio atskaitomybės reikalavimų atveju ECB laikosi apskaičiuodamas sankcijas už balanso statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimus nesilaikius Europos Centrinio Banko reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) (10) IV priede nustatytų būtiniausių reikalavimų. Siekiant teisinio tikrumo, informacinį pranešimą tikslinga panaikinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiame sprendime išdėstoma metodika, pagal kurią nustatomas tinkamas pasiūlytas sankcijos, kurią ECB turi skirti atskaitingajam agentui, kuriam taikomi statistinės atskaitomybės reikalavimai ir kuris šių reikalavimų nesilaiko, dydis.

2.   Metodika taikoma siūlomam sankcijos už vieną ar daugiau įtariamų pažeidimų, dėl kurių pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra pagal Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) 8 straipsnio 1 ir 3 dalis, dydžiui apskaičiuoti.

3.   Šiuo sprendimu ECB vykdomajai valdybai netrukdoma pasinaudoti savo diskrecijos teise taikyti, jos nuomone, tinkamą sankciją, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) 7a straipsnio 6 dalyje.

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiame sprendime taikomos Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) 2 straipsnyje pateiktos apibrėžtys.

2.   Taip pat taikomos šios apibrėžtys:

| 1) | ECB terminas – ECB nustatyta data ir valanda statistinei informacijai gauti iš nacionalinių centrinių bankų arba, tiesioginės atskaitomybės atveju, iš atskaitingųjų agentų pagal ECB priimtus statistikos reglamentus ar sprendimus; |
| --- | --- |

1)

ECB terminas – ECB nustatyta data ir valanda statistinei informacijai gauti iš nacionalinių centrinių bankų arba, tiesioginės atskaitomybės atveju, iš atskaitingųjų agentų pagal ECB priimtus statistikos reglamentus ar sprendimus;

| 2) | NCB terminas – nacionalinio centrinio banko nustatyta data ir valanda statistinei informacijai iš atskaitingųjų agentų gauti, kad būtų laikomasi ECB priimtų statistikos reglamentų ar sprendimų. |
| --- | --- |

2)

NCB terminas – nacionalinio centrinio banko nustatyta data ir valanda statistinei informacijai iš atskaitingųjų agentų gauti, kad būtų laikomasi ECB priimtų statistikos reglamentų ar sprendimų.

3 straipsnis

Siūlomų sankcijų apskaičiavimas

1.   Siūlomos sankcijos už suminį įtariamą pažeidimą, nurodytą Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse, arba įtariamą pažeidimą, nurodytą Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) 8 straipsnio 3 dalyje, apskaičiuojamos tokia tvarka:

| a) | kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas pirmiausia apskaičiuoja bazinę sumą, remdamasis įtariamo pažeidimo kiekybiniais aspektais, įskaitant, kai tinkama:






  i) | atskaitingojo agento ekonominį dydį; |
| --- | --- | --- |

a)

kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas pirmiausia apskaičiuoja bazinę sumą, remdamasis įtariamo pažeidimo kiekybiniais aspektais, įskaitant, kai tinkama:

i)

atskaitingojo agento ekonominį dydį;

| ii) | pažeidimo dažnumą; |
| --- | --- |

ii)

pažeidimo dažnumą;

| iii) | pažeidimo trukmę; |
| --- | --- |

iii)

pažeidimo trukmę;

| iv) | teisingos ir neteisingos statistinės informacijos neatitikimo dydį; |
| --- | --- |

iv)

teisingos ir neteisingos statistinės informacijos neatitikimo dydį;

| b) | tuomet atsižvelgiama į atitinkamas Reglamento (EB) Nr. 2532/98 2 straipsnio 3 dalyje nurodytas aplinkybes, kurios šios dalies a punkte nėra paminėtos, ir į visą kitą aktualią informaciją; pagal a punktą apskaičiuotą bazinę sumą pagal tai gali tekti pakoreguoti. |
| --- | --- |

b)

tuomet atsižvelgiama į atitinkamas Reglamento (EB) Nr. 2532/98 2 straipsnio 3 dalyje nurodytas aplinkybes, kurios šios dalies a punkte nėra paminėtos, ir į visą kitą aktualią informaciją; pagal a punktą apskaičiuotą bazinę sumą pagal tai gali tekti pakoreguoti.

2.   Siūlomos sankcijos už sunkius nusižengimus, nurodytus Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) 8 straipsnio 1 dalies a punkte, apskaičiuojamos tokia tvarka:

| a) | kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas pirmiausia apskaičiuoja bazinę sumą, Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 4 dalyje nustatytas maksimalias baudas pakoreguodamas pagal atskaitingojo agento ekonominį dydį; |
| --- | --- |

a)

kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas pirmiausia apskaičiuoja bazinę sumą, Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 4 dalyje nustatytas maksimalias baudas pakoreguodamas pagal atskaitingojo agento ekonominį dydį;

| b) | tuomet atsižvelgiama į atitinkamas Reglamento (EB) Nr. 2532/98 2 straipsnio 3 dalyje nurodytas aplinkybes ir visą kitą aktualią informaciją; pagal a punktą apskaičiuotą bazinę sumą pagal tai gali tekti pakoreguoti. |
| --- | --- |

b)

tuomet atsižvelgiama į atitinkamas Reglamento (EB) Nr. 2532/98 2 straipsnio 3 dalyje nurodytas aplinkybes ir visą kitą aktualią informaciją; pagal a punktą apskaičiuotą bazinę sumą pagal tai gali tekti pakoreguoti.

3.   1 dalies b punkte nurodyta korekcija negali būti didesnė už vieną trečiąją 1 dalies a punkte nurodytos bazinės sumos dalį. Atliekant 2 dalies b punkte nurodytą korekciją 2 dalies a punkte nurodyta bazinė suma negali būti sumažinta daugiau kaip viena trečiąja dalimi.

4.   Jeigu įtariamas pažeidimas yra susijęs su tuo, kad pateikta statistinė informacija yra neteisinga, neišsami arba jos forma neatitinka atskaitomybės reikalavimų, už nereikšmigas klaidas arba tais atvejais, kai klaidas, kurios nėra nereikšmingos, atskaitingasis agentas ištaiso laikydamasis ECB taisymo politikos ir procedūrų, ECB sankcijos netaiko. Ši nuostata netaikoma, jeigu:

| a) | teisingos arba išsamios statistinės informacijos nepateikiama nuolat arba tyčia arba |
| --- | --- |

a)

teisingos arba išsamios statistinės informacijos nepateikiama nuolat arba tyčia arba

| b) | nesilaikoma su neužtikrintu segmentu susijusių atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014(ECB/2014/48). |
| --- | --- |

b)

nesilaikoma su neužtikrintu segmentu susijusių atskaitomybės reikalavimų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 1333/2014(ECB/2014/48).

5.   Apskaičiuodami sankcijas pagal 1 ir 2 dalis kompetentingi Eurosistemos centriniai bankai negali viršyti Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnio 4 dalyje nustatytų maksimalių baudų.

6.   Teikdamas pasiūlymą ECB vykdomajai valdybai pagal Reglamento (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) 7a straipsnį kompetentingas NCB pakankamai išsamiai aprašo, kaip apskaičiavo siūlomą sankcijos, kurią ECB turėtų taikyti, dydį, įskaitant tai, ar veiksniams, kurie yra aktualūs pagal atitinkamai 4 arba 5 straipsnį apskaičiuojant arba koreguojant bazinę sumą, suteikė lyginamojo svorio.

7.   Jeigu veiksniams, kurie yra aktualūs apskaičiuojant bazinę sumą arba koreguojant bazinę sumą atitinkamai pagal 4 arba 5 dalį, suteikiamas lyginamasis svoris, ECB atitinkamai informuoja atskaitingąjį agentą. Nustatydamas sankciją, ECB informuoja atskaitingąjį agentą apie tai, kaip sankcija buvo apskaičiuota, įskaitant tai, ar ECB suteikė lyginamąjį svorį veiksniams, kurie yra aktualūs apskaičiuojant bazinę sumą arba koreguojant bazinę sumą atitinkamai pagal 4 arba 5 straipsnį.

8.   Jeigu statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimas apima ir privalomųjų atsargų reikalavimų pažeidimą ir sankcija už tai yra taikoma pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2531/98 (11) 7 straipsnį, sankcija už statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimą netaikoma.

4 straipsnis

Bazinės sumos apskaičiavimas

1.   Kai kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas apskaičiuoja bazinę sumą, kiekybiniai įtariamo pažeidimo aspektai, kuriais jis grindžia savo skaičiavimą, nurodytą 3 straipsnio 1 dalyje, ir ekonominis dydis, kuriuo jis grindžia savo skaičiavimą, nurodytą 3 straipsnio 2 dalyje, atitinkamai nustatomi vadovaujantis šiuo straipsniu.

2.   Atskaitingojo agento ekonominis dydis nustatomas taip:

| a) | jei nesilaikoma Reglamente (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) nustatytų mokėjimų statistinės atskaitomybės reikalavimų, pagal naujausią iki įtariamo pažeidimo dienos pagal minėtą reglamentą pateiktą informaciją: tik informavimo apie sąskaitas paslaugų atveju – pagal atskaitingojo agento bendrą klientų skaičių, kitais atvejais – pagal bendrą mokėjimo operacijų vertę; |
| --- | --- |

a)

jei nesilaikoma Reglamente (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) nustatytų mokėjimų statistinės atskaitomybės reikalavimų, pagal naujausią iki įtariamo pažeidimo dienos pagal minėtą reglamentą pateiktą informaciją: tik informavimo apie sąskaitas paslaugų atveju – pagal atskaitingojo agento bendrą klientų skaičių, kitais atvejais – pagal bendrą mokėjimo operacijų vertę;

| b) | jei nesilaikoma Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nustatytų saugomų vertybinių popierių statistinės atskaitomybės reikalavimų – pagal naujausią iki įtariamo pažeidimo dienos pagal minėtą reglamentą saugotojo pateiktą informaciją pagal bendrą saugotojui deponuotų vertybinių popierių vertę; |
| --- | --- |

b)

jei nesilaikoma Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nustatytų saugomų vertybinių popierių statistinės atskaitomybės reikalavimų – pagal naujausią iki įtariamo pažeidimo dienos pagal minėtą reglamentą saugotojo pateiktą informaciją pagal bendrą saugotojui deponuotų vertybinių popierių vertę;

| c) | jei nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, išskyrus a ir b punktuose nurodytus reikalavimus – pagal atskaitingojo agento viso turto sumą, nustatytą pagal naujausią iki įtariamo pažeidimo dienos pagal taikytinus ECB reglamentus pateiktą statistinę informaciją apie atskaitingojo agento balansą. |
| --- | --- |

c)

jei nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, išskyrus a ir b punktuose nurodytus reikalavimus – pagal atskaitingojo agento viso turto sumą, nustatytą pagal naujausią iki įtariamo pažeidimo dienos pagal taikytinus ECB reglamentus pateiktą statistinę informaciją apie atskaitingojo agento balansą.

Tačiau, jei pagal įtariamo pažeidimo dienos duomenis atitinkamas atskaitingasis agentas nevykdo savo įsipareigojimų teikti statistinę informaciją, kuri yra būtina jo ekonominiam dydžiui nustatyti, kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas ekonominį dydį nustato remdamasis naujausia tam kompetentingam Eurosistemos centriniam bankui pateikta arba jo kitu būdu gauta statistine informacija.

3.   Nustatydamas atskaitingojo agento ekonominį dydį kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas atsižvelgia į atitinkamo atskaitingojo agento ekonominio dydžio ir šių dydžių santykį:

| a) | atskaitomybės pagal Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) atveju – visų atitinkamos atskaitingosios visumos atskaitingųjų agentų viso ekonominio dydžio; |
| --- | --- |

a)

atskaitomybės pagal Reglamentą (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) atveju – visų atitinkamos atskaitingosios visumos atskaitingųjų agentų viso ekonominio dydžio;

| b) | visais kitais atvejais – visų atitinkamos faktinės atskaitingosios visumos atskaitingųjų agentų viso ekonominio dydžio. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais – visų atitinkamos faktinės atskaitingosios visumos atskaitingųjų agentų viso ekonominio dydžio.

4.   Įtariamo pažeidimo dažnumas nustatomas pagal įtariamų pažeidimų, įvykusių reikalavimų nesilaikymo laikotarpiu, su kuriuo susijusi pažeidimo nagrinėjimo procedūra, skaičių.

5.   Jeigu įtariamas pažeidimas yra susijęs su tuo, kad ECB arba kompetentingam NCB kuri nors statistinė informacija nebuvo pateikta iki atitinkamo termino, apibūdinto taikytiname ECB reglamente ar sprendime, įtariamo pažeidimo trukmė nustatoma taip:

| a) | tiesioginės atskaitomybės atveju – pagal bendrą darbo dienų skaičių, kiek buvo pavėluota pateikti statistinę informaciją pasibaigus ECB terminui; |
| --- | --- |

a)

tiesioginės atskaitomybės atveju – pagal bendrą darbo dienų skaičių, kiek buvo pavėluota pateikti statistinę informaciją pasibaigus ECB terminui;

| b) | visais kitais atvejais – pagal darbo dienų skaičių, kiek buvo pavėluota pateikti statistinę informaciją po NCB termino, kurį sudaro i) darbo dienų skaičius iki ECB termino ir ii) darbo dienų skaičius po ECB termino. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais – pagal darbo dienų skaičių, kiek buvo pavėluota pateikti statistinę informaciją po NCB termino, kurį sudaro i) darbo dienų skaičius iki ECB termino ir ii) darbo dienų skaičius po ECB termino.

6.   Kai įtariamas pažeidimas yra susijęs su tuo, kad pateikta informacija yra neteisinga, neišsami arba jos forma neatitinka taikytiname ECB reglamente ar sprendime nustatytų reikalavimų, neatitikimo dydis nustatomas pagal neteisingos ir teisingos statistinės informacijos absoliučiosios vertės skirtumą.

5 straipsnis

Bazinės sumos koregavimas

Tais atvejais, kai kompetentingas Eurosistemos centrinis bankas atsižvelgia į aplinkybes ir bet kokią kitą aktualią informaciją, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 straipsnio 2 dalies b punkte, jis, kai tinkama, atsižvelgia į:

| a) | atskaitingojo agento sąžiningumą ir atvirumo laipsnį aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimus, be kita ko, pagal aplinkybes, kuriomis įtariamas pažeidimas buvo nustatytas, pavyzdžiui, tai, ar atskaitingasis agentas apie jį pranešė savanoriškai, ar jis nustatytas atlikus tiriamuosius veiksmus; |
| --- | --- |

a)

atskaitingojo agento sąžiningumą ir atvirumo laipsnį aiškinant ir vykdant statistinės atskaitomybės reikalavimus, be kita ko, pagal aplinkybes, kuriomis įtariamas pažeidimas buvo nustatytas, pavyzdžiui, tai, ar atskaitingasis agentas apie jį pranešė savanoriškai, ar jis nustatytas atlikus tiriamuosius veiksmus;

| b) | atskaitingojo agento parodyto kruopštumo ir bendradarbiavimo laipsnį, be kita ko, pagal atskaitingojo agento elgesį, pavyzdžiui, jo dalyvavimą ir pagalbą vykdant bet kokias kompetentingo Eurosistemos centrinio banko vykdomas pažeidimo nagrinėjimo procedūras arba bet kokias procedūras, susijusias su statistinės atskaitomybės reikalavimų laikymosi užtikrinimu, ir jo pasirengimą ištaisyti įtariamą pažeidimą; |
| --- | --- |

b)

atskaitingojo agento parodyto kruopštumo ir bendradarbiavimo laipsnį, be kita ko, pagal atskaitingojo agento elgesį, pavyzdžiui, jo dalyvavimą ir pagalbą vykdant bet kokias kompetentingo Eurosistemos centrinio banko vykdomas pažeidimo nagrinėjimo procedūras arba bet kokias procedūras, susijusias su statistinės atskaitomybės reikalavimų laikymosi užtikrinimu, ir jo pasirengimą ištaisyti įtariamą pažeidimą;

| c) | pažeidimo padarinių sunkumą, be kita ko, pagal įtariamo pažeidimo pasekmes, pavyzdžiui, įtariamo pažeidimo poveikį atitinkamiems statistiniams rezultatams arba statistinės informacijos naudojimui Europos centrinių bankų sistemos uždaviniams pagal Sutartį vykdyti, arba bet kokį žalingą poveikį trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

c)

pažeidimo padarinių sunkumą, be kita ko, pagal įtariamo pažeidimo pasekmes, pavyzdžiui, įtariamo pažeidimo poveikį atitinkamiems statistiniams rezultatams arba statistinės informacijos naudojimui Europos centrinių bankų sistemos uždaviniams pagal Sutartį vykdyti, arba bet kokį žalingą poveikį trečiosioms šalims;

| d) | pažeidimo pasikartojimą, be kita ko, pagal tai, ar atskaitingasis agentas pakartotinai nesilaikė jam taikomų statistinės atskaitomybės reikalavimų kitu laiku, ne reikalavimų nesilaikymo laikotarpiu, su kuriuo susijęs įtariamas pažeidimas, kai dėl to kita pažeidimo nagrinėjimo procedūra nebuvo pradėta. |
| --- | --- |

d)

pažeidimo pasikartojimą, be kita ko, pagal tai, ar atskaitingasis agentas pakartotinai nesilaikė jam taikomų statistinės atskaitomybės reikalavimų kitu laiku, ne reikalavimų nesilaikymo laikotarpiu, su kuriuo susijęs įtariamas pažeidimas, kai dėl to kita pažeidimo nagrinėjimo procedūra nebuvo pradėta.

6 straipsnis

Peržiūra

Valdančioji taryba peržiūri bendrą šio sprendimo taikymą ir įgyvendinimą ne vėliau kaip per penkerius metus nuo jo įsigaliojimo dienos, o vėliau – kas trejus metus, ir įvertina, ar jį reikėtų iš dalies keisti.

7 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Šis sprendimas netaikomas įtariamiems pažeidimams, kurie įvyko iki 9 straipsnyje nurodytos atitinkamos šio sprendimo taikymo pradžios datos. Pagal Reglamento (ES) 2022/1917 (ECB/2022/31) 13 straipsnį tokiems įtariamiems pažeidimams, įskaitant pakartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus, nurodytus Sprendimo ECB/2010/10 3 straipsnio 2 dalies b punkte, kai vienas arba keli reikalavimų nesilaikymo atvejai įvyko iki 9 straipsnyje nurodytos atitinkamos šio sprendimo taikymo pradžios datos ir po jos, toliau taikomas Sprendimas ECB/2010/10.

8 straipsnis

Speciali taikymo tvarka pinigų rinkos statistinės atskaitomybės reikalavimų pažeidimų atveju

Įtariamų Reglamento (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) pažeidimų atveju kompetentingi NCB ir ECB laikosi šiame sprendime nustatytų reikalavimų nuo 2023 m. sausio 31 d.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis sprendimas įsigalioja tą dieną, kai apie jį pranešama adresatams.

2.   Jis taikomas nuo 2024 m. balandžio 30 d., išskyrus 8 straipsnį, kuris taikomas 2023 m. sausio 31 d.

10 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. rugsėjo 29 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 4.

1

(2)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

2

(3)  
  1999 m. rugsėjo 23 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 2157/1999 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (ECB/1999/4) (OL L 264, 1999 10 12, p. 21).

3

(4)  
  2022 m. rugsėjo 29 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2022/1917 dėl pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kai nesilaikoma statistinės atskaitomybės reikalavimų, kuriuo panaikinamas Sprendimas ECB/2010/10 (ECB/2022/31) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 6).

4

(5)  
  2013 m. lapkričio 28 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1409/2013 dėl mokėjimų statistikos (ECB/2013/43) (OL L 352, 2013 12 24, p. 18).

5

(6)  
  2012 m. spalio 17 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2012/24) (OL L 305, 2012 11 1, p. 6).

6

(7)  
  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1333/2014 dėl pinigų rinkos statistikos (ECB/2014/48) (OL L 359, 2014 12 16, p. 97).

7

(8)  
  2010 m. rugpjūčio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2010/10 dėl statistinės atskaitomybės reikalavimų nevykdymo (OL L 226, 2010 8 28, p. 48).

8

(9)  
  OL C 195, 2004 7 31, p. 8.

9

(10)  
  2001 m. lapkričio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (EB) Nr. 2423/2001 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus konsoliduoto balanso (ECB/2001/13) (OL L 333, 2001 12 17, p. 1).

10

(11)  
  1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (OL L 318, 1998 11 27, p. 1).

11

---