# Официален вестник C 137/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.137.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 137 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5327 май 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.137.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 137

Издание на български език

Информация и известия

Година 5327 май 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Съвет |
| 2010/C 137/01 | Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно активното приобщаване на младите хора: преодоляване на безработицата и бедността | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2010/C 137/02 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2009—2013 г. | 7 |
| 2010/C 137/03 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на България за 2009—2012 г. | 12 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Съвет

2010/C 137/01

Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно активното приобщаване на младите хора: преодоляване на безработицата и бедността

1

СТАНОВИЩА

Съвет

2010/C 137/02

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2009—2013 г.

7

2010/C 137/03

Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на България за 2009—2012 г.

12

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 137/04 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5852 — Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/05 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5834 — Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/06 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5810 — Investor/Saab) (
  1
  ) | 18 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 137/04

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5852 — Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/05

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5834 — Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/06

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5810 — Investor/Saab) (
  1
  )

1

18

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2010/C 137/07 | Заключения на Съвета от 10 май 2010 година относно Europeana: следващи стъпки | 19 |
| 2010/C 137/08 | Решение на Съвета от 18 май 2010 година за назначаване на членове и заместник-членове на управителния съвет на Европейския институт за равенство между половете | 22 |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 137/09 | Обменен курс на еврото | 24 |
| 2010/C 137/10 | Нова национална страна на разменни евромонети | 25 |
| 2010/C 137/11 | Нова национална страна на разменни евромонети | 26 |
| 2010/C 137/12 | Нова национална страна на разменни евромонети | 27 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2010/C 137/07

Заключения на Съвета от 10 май 2010 година относно Europeana: следващи стъпки

19

2010/C 137/08

Решение на Съвета от 18 май 2010 година за назначаване на членове и заместник-членове на управителния съвет на Европейския институт за равенство между половете

22

Европейска комисия

2010/C 137/09

Обменен курс на еврото

24

2010/C 137/10

Нова национална страна на разменни евромонети

25

2010/C 137/11

Нова национална страна на разменни евромонети

26

2010/C 137/12

Нова национална страна на разменни евромонети

27

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 137/13 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5866 — Sun Capital/Beauty Business) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 28 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2010/C 137/13

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5866 — Sun Capital/Beauty Business) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Съвет

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/1

---

Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно активното приобщаване на младите хора: преодоляване на безработицата и бедността

2010/C 137/01

СЪВЕТЪТ И ПРЕДСТАВИТЕЛИТЕ НА ПРАВИТЕЛСТВАТА НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ, ЗАСЕДАВАЩИ В РАМКИТЕ НА СЪВЕТА:

1.   КАТО ПРИПОМНЯТ:

Политическия контекст на този въпрос, изложен в приложението към настоящата резолюция, по-специално:

| — | Резолюция на Съвета от 27 ноември 2009 година относно обновена рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010—2018 г.) (1), |
| --- | --- |

—

Резолюция на Съвета от 27 ноември 2009 година относно обновена рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010—2018 г.) (1),

| — | Решение No 1098/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г. относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.). |
| --- | --- |

—

Решение No 1098/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г. относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.).

2.   КАТО ОТЧИТАТ, ЧЕ:

| — | солидарността е една от ценностите в основата на Европейския съюз. Ето защо икономическото и социалното сближаване са вътрешно присъщи цели на европейските общества, |
| --- | --- |

—

солидарността е една от ценностите в основата на Европейския съюз. Ето защо икономическото и социалното сближаване са вътрешно присъщи цели на европейските общества,

| — | активното приобщаване на младите хора предполага съчетаване на подходящо подпомагане на доходите, пазари на труда, които стимулират приобщаването, и достъп до качествени услуги, |
| --- | --- |

—

активното приобщаване на младите хора предполага съчетаване на подходящо подпомагане на доходите, пазари на труда, които стимулират приобщаването, и достъп до качествени услуги,

| — | целите, заложени в Лисабонската стратегия, за постигане на по-голям брой и по-добри работни места и за изкореняване на бедността до 2010 г., включително целите на Европейския пакт за младежта, не са постигнати и следователно е необходимо да продължи работата за тяхното изпълнение, |
| --- | --- |

—

целите, заложени в Лисабонската стратегия, за постигане на по-голям брой и по-добри работни места и за изкореняване на бедността до 2010 г., включително целите на Европейския пакт за младежта, не са постигнати и следователно е необходимо да продължи работата за тяхното изпълнение,

| — | отрицателните последици от икономическата и финансовата криза за растежа и заетостта засягат особено силно групите в уязвимо положение или подложени на риск от социално изключване, като младите хора, което води до увеличаване на бедността сред тях, |
| --- | --- |

—

отрицателните последици от икономическата и финансовата криза за растежа и заетостта засягат особено силно групите в уязвимо положение или подложени на риск от социално изключване, като младите хора, което води до увеличаване на бедността сред тях,

| — | един от основните инструменти за борба с бедността и социалното изключване е заетостта. Европа се нуждае от по-високи равнища на производителност и качествена заетост. Същевременно равнището на бедност сред младите хора, които имат работа (10 %) (2), показва, че не всички работни места дават достатъчна сигурност, |
| --- | --- |

—

един от основните инструменти за борба с бедността и социалното изключване е заетостта. Европа се нуждае от по-високи равнища на производителност и качествена заетост. Същевременно равнището на бедност сред младите хора, които имат работа (10 %) (2), показва, че не всички работни места дават достатъчна сигурност,

| — | безработицата сред младите хора е достигнала изключително тревожни размери — в Европейския съюз един на всеки петима млади хора под 25-годишна възраст е безработен. Освен това един на всеки петима млади хора на възраст между 18 и 24 години е изложен на риск от бедност (2), |
| --- | --- |

—

безработицата сред младите хора е достигнала изключително тревожни размери — в Европейския съюз един на всеки петима млади хора под 25-годишна възраст е безработен. Освен това един на всеки петима млади хора на възраст между 18 и 24 години е изложен на риск от бедност (2),

| — | демографското предизвикателство, свързано със застаряването на населението, изисква действия по отношение на всички поколения, както и диалог и солидарност между поколенията. |
| --- | --- |

—

демографското предизвикателство, свързано със застаряването на населението, изисква действия по отношение на всички поколения, както и диалог и солидарност между поколенията.

3.   КАТО ОТЧИТАТ, ЧЕ:

| — | социалните и икономическите интереси на Европейския съюз изискват потенциалът на младите хора да бъде използван пълноценно, |
| --- | --- |

—

социалните и икономическите интереси на Европейския съюз изискват потенциалът на младите хора да бъде използван пълноценно,

| — | следователно е жизненоважно да се осигури социалното приобщаване и да се гарантират равни възможности на младите хора, което да им позволи да участват активно и равностойно в икономическия, социалния, демократичния и културния живот, като се обръща особено внимание на младите хора с по-малко възможности, |
| --- | --- |

—

следователно е жизненоважно да се осигури социалното приобщаване и да се гарантират равни възможности на младите хора, което да им позволи да участват активно и равностойно в икономическия, социалния, демократичния и културния живот, като се обръща особено внимание на младите хора с по-малко възможности,

| — | безработицата, бедността, социалното и икономическото изключване и всички форми на дискриминация са препятствия пред благосъстоянието на младите хора и могат да попречат на активното им участие в обществото. По-широкото приобщаване на младите хора в обществото и тяхното пълноценно и активно участие в пазара на труда, съчетано с по-добър достъп до качествено образование, както и адекватната и по-добре насочена социална закрила и услуги, са съществени средства за намаляване на бедността, подобряване на качеството на живот и насърчаване на социалното сближаване, |
| --- | --- |

—

безработицата, бедността, социалното и икономическото изключване и всички форми на дискриминация са препятствия пред благосъстоянието на младите хора и могат да попречат на активното им участие в обществото. По-широкото приобщаване на младите хора в обществото и тяхното пълноценно и активно участие в пазара на труда, съчетано с по-добър достъп до качествено образование, както и адекватната и по-добре насочена социална закрила и услуги, са съществени средства за намаляване на бедността, подобряване на качеството на живот и насърчаване на социалното сближаване,

| — | инвестирането в младите хора като съществен ресурс за растежа и заетостта и улесняването на тяхното социално приобщаване биха довели до едно по-единно общество, в което всички млади хора са с равни възможности за участие. |
| --- | --- |

—

инвестирането в младите хора като съществен ресурс за растежа и заетостта и улесняването на тяхното социално приобщаване биха довели до едно по-единно общество, в което всички млади хора са с равни възможности за участие.

4.   НАБЕЛЯЗВАТ СЛЕДНИТЕ ОБЩИ ЦЕЛИ:

| — | да се улесни достъпът на младите хора до пазара на труда и да се предоставят възможности за намиране на по-сигурна работа без дискриминация, |
| --- | --- |

—

да се улесни достъпът на младите хора до пазара на труда и да се предоставят възможности за намиране на по-сигурна работа без дискриминация,

| — | да се осигури по-добър достъп до качествено образование и да се улесни безпрепятственият преход към пазара на труда от образование и обучение или от безработица и неупражняване на дейност, |
| --- | --- |

—

да се осигури по-добър достъп до качествено образование и да се улесни безпрепятственият преход към пазара на труда от образование и обучение или от безработица и неупражняване на дейност,

| — | да се улесни съчетаването на личния, семейния и професионалния живот, |
| --- | --- |

—

да се улесни съчетаването на личния, семейния и професионалния живот,

| — | да се предотвратят бедността и социалното изключване на младите хора, както и предаването на тези проблеми от поколение на поколение. |
| --- | --- |

—

да се предотвратят бедността и социалното изключване на младите хора, както и предаването на тези проблеми от поколение на поколение.

5.   УСТАНОВЯВАТ СЛЕДНИТЕ РЪКОВОДНИ ПРИНЦИПИ:

| — | принципа на равните възможности, като се обръща специално внимание на въпросите за равенството между половете и на младите хора с по-малко възможности, |
| --- | --- |

—

принципа на равните възможности, като се обръща специално внимание на въпросите за равенството между половете и на младите хора с по-малко възможности,

| — | участието на всички отговорни лица на местно, регионално, национално равнище и на равнище ЕС, |
| --- | --- |

—

участието на всички отговорни лица на местно, регионално, национално равнище и на равнище ЕС,

| — | необходимо е да се наблегне на ролята на структурния диалог по въпросите на младежта, особено на резултатите от текущия цикъл по въпроса за заетостта сред младите хора. |
| --- | --- |

—

необходимо е да се наблегне на ролята на структурния диалог по въпросите на младежта, особено на резултатите от текущия цикъл по въпроса за заетостта сред младите хора.

6.   ПОДЧЕРТАВАТ, ЧЕ:

Както е описано в обновената рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010—2018 г.), приета от Съвета на 27 ноември 2009 г., постигането на целите по отношение на младите хора изисква двуизмерен подход, който включва едновременно:

| — | специфични инициативи по въпросите на младежта
  и |
| --- | --- |

—

специфични инициативи по въпросите на младежта

и

| — | съгласуване на инициативите за интегриране на младежкото измерение в други съответни области на политиката. |
| --- | --- |

—

съгласуване на инициативите за интегриране на младежкото измерение в други съответни области на политиката.

7.   СЪОТВЕТНО ПРИЕМАТ, ЧЕ:

В контекста на включването на младежкото измерение в други съответни области на политиката — и предвид добавената стойност на политиките по въпросите на младежта — действията за активно приобщаване на младите хора следва да се съсредоточат главно върху две специфични полета на действие съгласно обновената рамка: образованието и обучението и заетостта и предприемачеството. В това отношение са особено важни следните въпроси:

| i) | Насърчаване на образованието, обучението и неформалното учене за увеличаване на възможностите за намиране на работа чрез:






  а) | подобряване на знанията, уменията и компетентностите на младите хора и осигуряване на тяхната адекватност спрямо нуждите на променящия се пазар на труда и разрастващите се нови сектори, осигуряващи заетост, чрез разработване на справедливи, гъвкави и ефикасни системи за висококачествено образование и обучение, както и чрез неформално учене и социално-възпитателна работа с младежта в рамките на една икономика, основана на знанието; |
| --- | --- | --- |

i)

Насърчаване на образованието, обучението и неформалното учене за увеличаване на възможностите за намиране на работа чрез:

а)

подобряване на знанията, уменията и компетентностите на младите хора и осигуряване на тяхната адекватност спрямо нуждите на променящия се пазар на труда и разрастващите се нови сектори, осигуряващи заетост, чрез разработване на справедливи, гъвкави и ефикасни системи за висококачествено образование и обучение, както и чрез неформално учене и социално-възпитателна работа с младежта в рамките на една икономика, основана на знанието;

| б) | преодоляване на проблема с преждевременно напусналите системата за образование и обучение, като се отчитат изцяло социално-икономическите обстоятелства; |
| --- | --- |

б)

преодоляване на проблема с преждевременно напусналите системата за образование и обучение, като се отчитат изцяло социално-икономическите обстоятелства;

| в) | насърчаване на ученето през целия живот, като се използва добавената стойност, предлагана от информационните и комуникационните технологии. |
| --- | --- |

в)

насърчаване на ученето през целия живот, като се използва добавената стойност, предлагана от информационните и комуникационните технологии.

| ii) | Насърчаване на прехода между системите за образование и обучение и пазара на труда с цел предотвратяване на безработицата и социалното изключване на младите хора чрез:






  а) | улесняване на възможностите за професионално развитие на младите хора; |
| --- | --- | --- |

ii)

Насърчаване на прехода между системите за образование и обучение и пазара на труда с цел предотвратяване на безработицата и социалното изключване на младите хора чрез:

а)

улесняване на възможностите за професионално развитие на младите хора;

| б) | предоставяне на качествени услуги за професионално ориентиране на младите хора, които да им помогнат при вземането на решения за такъв преход. В това отношение обществените служби по заетостта, както и услугите за консултация и информация за млади хора могат да играят основна роля; |
| --- | --- |

б)

предоставяне на качествени услуги за професионално ориентиране на младите хора, които да им помогнат при вземането на решения за такъв преход. В това отношение обществените служби по заетостта, както и услугите за консултация и информация за млади хора могат да играят основна роля;

| в) | повишаване на бъдещите възможности за намиране на работа от младите хора, като се насърчава натрупването на професионален опит по време на цикъла на обучение чрез временна работа, стажове и обучение в работна среда с подкрепата както на публичния, така и на частния сектор, които евентуално биха могли да работят в партньорство, или чрез други подобни схеми; |
| --- | --- |

в)

повишаване на бъдещите възможности за намиране на работа от младите хора, като се насърчава натрупването на професионален опит по време на цикъла на обучение чрез временна работа, стажове и обучение в работна среда с подкрепата както на публичния, така и на частния сектор, които евентуално биха могли да работят в партньорство, или чрез други подобни схеми;

| г) | признаване на допълнителната полза от доброволческия труд и дейности като начин за повишаване на уменията и компетентностите; |
| --- | --- |

г)

признаване на допълнителната полза от доброволческия труд и дейности като начин за повишаване на уменията и компетентностите;

| д) | възприемането, когато е подходящо, на социалната икономика като източник на обучение и първоначална работа за младите хора с по-малко възможности. |
| --- | --- |

д)

възприемането, когато е подходящо, на социалната икономика като източник на обучение и първоначална работа за младите хора с по-малко възможности.

| iii) | Насърчаване на качествената заетост за младите хора чрез:






  а) | подобряване на достъпа до стабилна заетост за младите хора, като се обръща специално внимание на онези от тях, които имат по-малко възможности, и като се признава, че активните политики в областта на пазара на труда играят ключова роля в това отношение; |
| --- | --- | --- |

iii)

Насърчаване на качествената заетост за младите хора чрез:

а)

подобряване на достъпа до стабилна заетост за младите хора, като се обръща специално внимание на онези от тях, които имат по-малко възможности, и като се признава, че активните политики в областта на пазара на труда играят ключова роля в това отношение;

| б) | разработване на интегрирани политики, съчетаващи гъвкавост и сигурност, за повишаване гъвкавостта на пазара на труда и за подсигуряване на работните места, както и за предпазване от сегментация на трудовия пазар; |
| --- | --- |

б)

разработване на интегрирани политики, съчетаващи гъвкавост и сигурност, за повишаване гъвкавостта на пазара на труда и за подсигуряване на работните места, както и за предпазване от сегментация на трудовия пазар;

| в) | стимулиране потенциала на младите хора от гледна точка на техните умения, таланти и мотивация, както и насърчаване на тяхната мобилност в географски аспект и между различните сектори. |
| --- | --- |

в)

стимулиране потенциала на младите хора от гледна точка на техните умения, таланти и мотивация, както и насърчаване на тяхната мобилност в географски аспект и между различните сектори.

| iv) | Насърчаване на самостоятелната заетост и предприемачеството чрез:






  а) | поощряване на предприемаческия дух сред младите хора и развитието на предприемаческите им способности чрез подходящи програми за образование, обучение и наставничество; |
| --- | --- | --- |

iv)

Насърчаване на самостоятелната заетост и предприемачеството чрез:

а)

поощряване на предприемаческия дух сред младите хора и развитието на предприемаческите им способности чрез подходящи програми за образование, обучение и наставничество;

| б) | улесняване на мобилността и стимулиране на участието на млади хора в мрежи за млади предприемачи и признаването на младите предприятия; |
| --- | --- |

б)

улесняване на мобилността и стимулиране на участието на млади хора в мрежи за млади предприемачи и признаването на младите предприятия;

| в) | насърчаване на развитието на екологична икономика с оглед все повече млади хора да започват свой собствен бизнес, което ще доведе до създаването на нови работни места и на нови професии; |
| --- | --- |

в)

насърчаване на развитието на екологична икономика с оглед все повече млади хора да започват свой собствен бизнес, което ще доведе до създаването на нови работни места и на нови професии;

| г) | подкрепа за развитието на талантите на младите хора, на тяхното въображение, на техните творчески и иновативни умения в рамките на формалното, неформалното и самостоятелното учене; |
| --- | --- |

г)

подкрепа за развитието на талантите на младите хора, на тяхното въображение, на техните творчески и иновативни умения в рамките на формалното, неформалното и самостоятелното учене;

| д) | улесняване на достъпа до съответните услуги и оказване на помощ за започване на бизнес от млади хора, например чрез предоставяне на достъп до финансиране или изготвянето на бизнес планове. |
| --- | --- |

д)

улесняване на достъпа до съответните услуги и оказване на помощ за започване на бизнес от млади хора, например чрез предоставяне на достъп до финансиране или изготвянето на бизнес планове.

| v) | Поддържане, развиване и, ако е подходящо, въвеждане на необходимите мерки за предоставяне на достъп до адекватна социална закрила и до висококачествени услуги, включително здравеопазване, гледане на деца и помощ за жилищно настаняване, като се обръща специално внимание на разширяването на социалните услуги, насочени към младите семейства. |
| --- | --- |

v)

Поддържане, развиване и, ако е подходящо, въвеждане на необходимите мерки за предоставяне на достъп до адекватна социална закрила и до висококачествени услуги, включително здравеопазване, гледане на деца и помощ за жилищно настаняване, като се обръща специално внимание на разширяването на социалните услуги, насочени към младите семейства.

8.   ОСВЕН ТОВА ПРИЕМАТ, ЧЕ:

Инструментите в рамките на отворения метод на координация по въпросите на младежта следва да се използват пълноценно, както в подкрепа на работата по интегриране на младежкото измерение в други съответни области на политиката, така и за изпълнението на специфични инициативи по въпросите на младежта.

9.   СЛЕДОВАТЕЛНО, ВЪВ ВРЪЗКА С ВЪПРОСИТЕ, ИЗЛОЖЕНИ ПО-ГОРЕ В ТОЧКА 7, ПРИКАНВАТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ И/ИЛИ КОМИСИЯТА, В РАМКИТЕ НА ТЕХНИТЕ СЪОТВЕТНИ ОБЛАСТИ НА КОМПЕТЕНТНОСТ:

| — | да разработят канали за комуникация и сътрудничество с другите съответни области на политиката и съответните подразделения в различните институции на ЕС и между тях, и в държавите-членки, като се обръща специално внимание на дейностите, извършвани в рамките на отворения метод на координация в други области, особено тези на социалната закрила и приобщаването, образованието и заетостта, |
| --- | --- |

—

да разработят канали за комуникация и сътрудничество с другите съответни области на политиката и съответните подразделения в различните институции на ЕС и между тях, и в държавите-членки, като се обръща специално внимание на дейностите, извършвани в рамките на отворения метод на координация в други области, особено тези на социалната закрила и приобщаването, образованието и заетостта,

| — | да поощряват признаването на неформалното и самостоятелното учене, които допълват формалното образование и играят полезна роля в подкрепата на ефективното социално и икономическо приобщаване на младите хора, особено на онези от тях с по-малко възможности. В това отношение работата с такива млади хора на лица, занимаващи се активно с въпросите на младежта, и участието в програмата „Младежта в действие“ са от особена важност, |
| --- | --- |

—

да поощряват признаването на неформалното и самостоятелното учене, които допълват формалното образование и играят полезна роля в подкрепата на ефективното социално и икономическо приобщаване на младите хора, особено на онези от тях с по-малко възможности. В това отношение работата с такива млади хора на лица, занимаващи се активно с въпросите на младежта, и участието в програмата „Младежта в действие“ са от особена важност,

| — | да насърчават използването на инструментите за взаимно учене и обмен на най-добри практики чрез семинари на високо равнище или заседания на експертни групи по въпроси, свързани със социалната интеграция на младите хора и пълноценното им участие на пазара на труда. В това отношение резултатите от такива дейности следва да се разпространяват ефективно, като се използват съществуващите платформи по целесъобразност, |
| --- | --- |

—

да насърчават използването на инструментите за взаимно учене и обмен на най-добри практики чрез семинари на високо равнище или заседания на експертни групи по въпроси, свързани със социалната интеграция на младите хора и пълноценното им участие на пазара на труда. В това отношение резултатите от такива дейности следва да се разпространяват ефективно, като се използват съществуващите платформи по целесъобразност,

| — | да използват ефикасно съществуващите фондове на ЕС за подпомагане на процеса на социално приобщаване на младите хора в образованието, обучението и заетостта и за преодоляване на безработицата и бедността, по-специално Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и Фонда за развитие на селските райони или всеки друг фонд или програма на ЕС в областта, като програмата ПРОГРЕС, |
| --- | --- |

—

да използват ефикасно съществуващите фондове на ЕС за подпомагане на процеса на социално приобщаване на младите хора в образованието, обучението и заетостта и за преодоляване на безработицата и бедността, по-специално Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и Фонда за развитие на селските райони или всеки друг фонд или програма на ЕС в областта, като програмата ПРОГРЕС,

| — | да продължат да подкрепят и насърчават междудисциплинарните проучвания, отнасящи се до младите хора и условията им на живот, като се вземат предвид социално-икономическата среда и възможностите и препятствията, които тя поставя пред социалното приобщаване и наемането на работа на младите хора, |
| --- | --- |

—

да продължат да подкрепят и насърчават междудисциплинарните проучвания, отнасящи се до младите хора и условията им на живот, като се вземат предвид социално-икономическата среда и възможностите и препятствията, които тя поставя пред социалното приобщаване и наемането на работа на младите хора,

| — | да гарантират, че съществуващите индикатори имат младежко измерение, за да се събират и анализират данни относно активното приобщаване на младите хора и преодоляването на безработицата и бедността и да стане възможно извършването на сравнителни оценки от държавите-членки в светлината на техните постижения, |
| --- | --- |

—

да гарантират, че съществуващите индикатори имат младежко измерение, за да се събират и анализират данни относно активното приобщаване на младите хора и преодоляването на безработицата и бедността и да стане възможно извършването на сравнителни оценки от държавите-членки в светлината на техните постижения,

| — | да създадат подходящи механизми за наблюдение и оценка на резултатите от действията, изброени по-горе в точка 7, по-специално като използват Доклада за младежта в ЕС. |
| --- | --- |

—

да създадат подходящи механизми за наблюдение и оценка на резултатите от действията, изброени по-горе в точка 7, по-специално като използват Доклада за младежта в ЕС.

10.   В КОНТЕКСТА НА ИДЕЯТА ЗА КОНКУРЕНТОСПОСОБНА, ПРИОБЩАВАЩА И УСТОЙЧИВА ЕВРОПА ДОПЪЛНИТЕЛНО ИЗТЪКВАТ, ЧЕ Е ВАЖНО:

| — | да се признава решаващата роля на младите хора за интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж, необходим за бъдещия просперитет на Европа, |
| --- | --- |

—

да се признава решаващата роля на младите хора за интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж, необходим за бъдещия просперитет на Европа,

| — | да се гарантира, че приносът на политиката за младежта, включваща области като мобилност, участие, неформално и самостоятелно учене, доброволчески дейности и работа с младежта, е напълно интегриран в изпълнението на стратегията „Европа 2020“, |
| --- | --- |

—

да се гарантира, че приносът на политиката за младежта, включваща области като мобилност, участие, неформално и самостоятелно учене, доброволчески дейности и работа с младежта, е напълно интегриран в изпълнението на стратегията „Европа 2020“,

| — | да се признава многообразният характер на въпросите, и следователно да се насърчават:






  — | политики, които подкрепят интегрирането на младите хора на пазара на труда и улесняват тяхното социално приобщаване, |
| --- | --- | --- |

—

да се признава многообразният характер на въпросите, и следователно да се насърчават:

—

политики, които подкрепят интегрирането на младите хора на пазара на труда и улесняват тяхното социално приобщаване,

| — | политики, които ще дадат на всички млади хора уменията и компетентностите, от които се нуждаят, за да изпълняват своята роля в основаните на знанието икономика и общество на утрешния ден. |
| --- | --- |

—

политики, които ще дадат на всички млади хора уменията и компетентностите, от които се нуждаят, за да изпълняват своята роля в основаните на знанието икономика и общество на утрешния ден.

---

(1)  ОВ C 311, 19.12.2009 г.

(2)  Източник: Евростат, Статистически данни на ЕС за доходите и условията на живот (между 18 и 24 години).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ПОЛИТИЧЕСКИ КОНТЕКСТ

| 1. | Член 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в който се посочва, че Съюзът разполага с компетентност да предприема на европейско равнище действия за подкрепа, координиране или допълване на действията на държавите-членки в области като образование, професионално обучение, младежта и спорта. |
| --- | --- |

1.

Член 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в който се посочва, че Съюзът разполага с компетентност да предприема на европейско равнище действия за подкрепа, координиране или допълване на действията на държавите-членки в области като образование, професионално обучение, младежта и спорта.

| 2. | Европейската стратегия за заетост, изложена в заключенията от извънредното заседание на Европейския съвет, проведено в Люксембург на 20—21 ноември 1997 г. (1) |
| --- | --- |

2.

Европейската стратегия за заетост, изложена в заключенията от извънредното заседание на Европейския съвет, проведено в Люксембург на 20—21 ноември 1997 г. (1)

| 3. | Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 14 декември 2000 г. относно социалното приобщаване на младите хора (2). |
| --- | --- |

3.

Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 14 декември 2000 г. относно социалното приобщаване на младите хора (2).

| 4. | Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 28 май 2004 г. относно социалната интеграция по отношение на младите хора (3). |
| --- | --- |

4.

Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 28 май 2004 г. относно социалната интеграция по отношение на младите хора (3).

| 5. | Заключения на Съвета от 5 декември 2007 г.: „Към общи принципи на съчетаване на гъвкавост и сигурност“ (4). |
| --- | --- |

5.

Заключения на Съвета от 5 декември 2007 г.: „Към общи принципи на съчетаване на гъвкавост и сигурност“ (4).

| 6. | Заключения на Съвета от 5 и 6 декември 2007 г. относно бъдещите перспективи пред Европейската стратегия за заетостта в контекста на новия цикъл от Лисабонската стратегия (5). |
| --- | --- |

6.

Заключения на Съвета от 5 и 6 декември 2007 г. относно бъдещите перспективи пред Европейската стратегия за заетостта в контекста на новия цикъл от Лисабонската стратегия (5).

| 7. | Заключения на пролетното заседание на Европейския съвет от 13—14 март 2008 г., в които беше изтъкнато значението на борбата срещу бедността и социалното изключване, насърчаването на активното включване и увеличаването на възможностите за заетост за хората, които са най-отдалечени от пазара на труда, особено младите хора (6). |
| --- | --- |

7.

Заключения на пролетното заседание на Европейския съвет от 13—14 март 2008 г., в които беше изтъкнато значението на борбата срещу бедността и социалното изключване, насърчаването на активното включване и увеличаването на възможностите за заетост за хората, които са най-отдалечени от пазара на труда, особено младите хора (6).

| 8. | Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 22 май 2008 г. относно участието на младежите с по-малко възможности, в която се заявява, че безработицата, бедността, лошото здравословно състояние, културното, социално и икономическо изключване и всички форми на дискриминация са препятствия пред благосъстоянието на младежите и могат да попречат на активното им участие в обществото (7). |
| --- | --- |

8.

Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 22 май 2008 г. относно участието на младежите с по-малко възможности, в която се заявява, че безработицата, бедността, лошото здравословно състояние, културното, социално и икономическо изключване и всички форми на дискриминация са препятствия пред благосъстоянието на младежите и могат да попречат на активното им участие в обществото (7).

| 9. | Решение No 1098/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г. относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.) (8). |
| --- | --- |

9.

Решение No 1098/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г. относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.) (8).

| 10. | Заключения на Съвета от 16 и 17 декември 2008 г. относно общите принципи на активно приобщаване в полза на по-ефикасна борба с бедността (9), в които се заявява, че активното приобщаване предполага съчетаването на подходящо подпомагане на доходите, пазари на труда, които стимулират приобщаването, и достъп до качествени услуги. |
| --- | --- |

10.

Заключения на Съвета от 16 и 17 декември 2008 г. относно общите принципи на активно приобщаване в полза на по-ефикасна борба с бедността (9), в които се заявява, че активното приобщаване предполага съчетаването на подходящо подпомагане на доходите, пазари на труда, които стимулират приобщаването, и достъп до качествени услуги.

| 11. | Заключения на Съвета от 9 март 2009 г. относно „Нови умения за нови работни места — Изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения“ (10). |
| --- | --- |

11.

Заключения на Съвета от 9 март 2009 г. относно „Нови умения за нови работни места — Изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения“ (10).

| 12. | Заключения на Съвета от 12 май 2009 г. относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението (11). |
| --- | --- |

12.

Заключения на Съвета от 12 май 2009 г. относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението (11).

| 13. | Заключения на Съвета от 8 юни 2009 г. относно социалните услуги като инструмент за активно приобщаване, за укрепване на социалното сближаване и като област за създаване на работни места (12). |
| --- | --- |

13.

Заключения на Съвета от 8 юни 2009 г. относно социалните услуги като инструмент за активно приобщаване, за укрепване на социалното сближаване и като област за създаване на работни места (12).

| 14. | Заключения на Европейския съвет от юни 2009 г. (13), в които са очертани резултатите от проведената в Прага през май 2009 г. неофициална среща на високо равнище на ЕС по въпросите на заетостта и се заявява, че борбата с безработицата остава водещ приоритет. |
| --- | --- |

14.

Заключения на Европейския съвет от юни 2009 г. (13), в които са очертани резултатите от проведената в Прага през май 2009 г. неофициална среща на високо равнище на ЕС по въпросите на заетостта и се заявява, че борбата с безработицата остава водещ приоритет.

| 15. | Заключения на Европейския съвет от октомври 2009 г. (14), в които се изтъква необходимостта от насърчаване, наред с другите мерки, на активни политики за социално приобщаване, предвид продължаващото влошаване на състоянието на заетостта. |
| --- | --- |

15.

Заключения на Европейския съвет от октомври 2009 г. (14), в които се изтъква необходимостта от насърчаване, наред с другите мерки, на активни политики за социално приобщаване, предвид продължаващото влошаване на състоянието на заетостта.

| 16. | Резолюция на Съвета от 27 ноември 2009 година относно обновена рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010—2018 г.) (15). |
| --- | --- |

16.

Резолюция на Съвета от 27 ноември 2009 година относно обновена рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010—2018 г.) (15).

---

(1)  SN 300/97.

(2)  ОВ C 374, 28.12.2000 г.

(3)  Док. 9601/04.

(4)  Док. 15497/07.

(5)  Док. 15813/07.

(6)  Док. 7652/08.

(7)  ОВ C 141, 7.6.2008 г., стр. 1.

(8)  ОВ L 298, 7.11.2008 г., стр. 20.

(9)  Док. 15984/08.

(10)  Док. 5927/09.

(11)  OB C 119, 28.5.2009 г., стр. 2.

(12)  Док. 10052/09.

(13)  Док. 11225/1/09 REV 2.

(14)  Док. 15254/1/09 REV 1.

(15)  ОВ C 311, 19.12.2009 г.

---

СТАНОВИЩА

Съвет

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/7

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2009—2013 г.

2010/C 137/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2009—2013 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2009—2013 г.

| (2) | В резултат на световната финансова и икономическа криза австрийската икономика навлезе в най-тежката рецесия в своята история след края на втората световна война. Основни причини за забавянето на икономическия растеж в Австрия са намаляването на износа вследствие на силния спад в световната търговия, както и по-ниските инвестиции в дълготрайни активи поради все по-слабото търсене и все по-труднодостъпните кредити. Като цяло, според последните официални прогнози, БВП се е свил с около 3,6 % (2) през 2009 г. Най-силно засегнат е ориентираният към износ производствен сектор.
  Нарастването на частното потребление, макар и много по-слабо отколкото през последните години, се оказа стабилизиращ фактор. През 2009 г. потребителските цени отбелязаха покачване с едва 0,4 %, което се дължеше предимно на силните базови ефекти от значителния спад на цените на горивата и мазута, както и на все по-тесните маржове на печалба вследствие на слабото търсене. След като рецесията започна да се отразява и на пазара на труда, равнището на заетост спадна с 1,4 % през 2009 г., като процентът на безработица достигна 5,0 % (спрямо 3,8 % през предходната година). В отговор австрийското правителство прие мащабен пакет от дискреционни мерки за фискално стимулиране в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). В резултат на мерките за стимулиране и действието на автоматичните стабилизатори публичните финанси значително се влошиха, като през 2009 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет достигна 3,5 % от БВП (спрямо 0,4 % от БВП през 2008 г.), а държавният дълг — 66,5 % от БВП. На 2 декември 2009 г. Съветът реши, че в Австрия е налице прекомерен дефицит и отправи препоръка дефицитът да бъде коригиран до 2013 г. В началото на кризата Австрия разполагаше с почти балансиран бюджет, но поради последвалото значително влошаване на публичните финанси са необходими мащабни мерки за консолидация. |
| --- | --- |

(2)

В резултат на световната финансова и икономическа криза австрийската икономика навлезе в най-тежката рецесия в своята история след края на втората световна война. Основни причини за забавянето на икономическия растеж в Австрия са намаляването на износа вследствие на силния спад в световната търговия, както и по-ниските инвестиции в дълготрайни активи поради все по-слабото търсене и все по-труднодостъпните кредити. Като цяло, според последните официални прогнози, БВП се е свил с около 3,6 % (2) през 2009 г. Най-силно засегнат е ориентираният към износ производствен сектор.

Нарастването на частното потребление, макар и много по-слабо отколкото през последните години, се оказа стабилизиращ фактор. През 2009 г. потребителските цени отбелязаха покачване с едва 0,4 %, което се дължеше предимно на силните базови ефекти от значителния спад на цените на горивата и мазута, както и на все по-тесните маржове на печалба вследствие на слабото търсене. След като рецесията започна да се отразява и на пазара на труда, равнището на заетост спадна с 1,4 % през 2009 г., като процентът на безработица достигна 5,0 % (спрямо 3,8 % през предходната година). В отговор австрийското правителство прие мащабен пакет от дискреционни мерки за фискално стимулиране в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). В резултат на мерките за стимулиране и действието на автоматичните стабилизатори публичните финанси значително се влошиха, като през 2009 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет достигна 3,5 % от БВП (спрямо 0,4 % от БВП през 2008 г.), а държавният дълг — 66,5 % от БВП. На 2 декември 2009 г. Съветът реши, че в Австрия е налице прекомерен дефицит и отправи препоръка дефицитът да бъде коригиран до 2013 г. В началото на кризата Австрия разполагаше с почти балансиран бюджет, но поради последвалото значително влошаване на публичните финанси са необходими мащабни мерки за консолидация.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният в условията на кризата спад на фактическия БВП е с цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също претърпя отрицателно въздействие. Освен това кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Нещо повече, въздействието на икономическата криза ще се прибави към негативните ефекти, които застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. В този контекст особено важно ще бъде да се ускорят структурните реформи, като целта е да се осигури подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Австрия е важно да предприеме реформи в сферата на предлагането на работна ръка (по-конкретно, да усъвършенства стимулите за удължаване на трудовата заетост на по-възрастните работници) и в сферата на образованието (да подобри перспективите на младите хора в неравностойно положение). |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният в условията на кризата спад на фактическия БВП е с цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също претърпя отрицателно въздействие. Освен това кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Нещо повече, въздействието на икономическата криза ще се прибави към негативните ефекти, които застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. В този контекст особено важно ще бъде да се ускорят структурните реформи, като целта е да се осигури подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Австрия е важно да предприеме реформи в сферата на предлагането на работна ръка (по-конкретно, да усъвършенства стимулите за удължаване на трудовата заетост на по-възрастните работници) и в сферата на образованието (да подобри перспективите на младите хора в неравностойно положение).

| (4) | Според заложения в програмата за стабилност от януари 2010 г. макроикономически сценарий се очаква възобновяване на растежа на реалния БВП от – 3,4 % през 2009 г. до 1,5 % през 2010—2011 г. и до около 2 % в периода след това. На фона на наличната към момента информация (3) този сценарий изглежда по-скоро оптимистичен за 2010 г., докато за периода 2011—2013 г. може да се смята, че е основан на сравнително реалистични прогнози за растежа. Различните прогнози за растежа през 2010 г. се дължат на очакваните постъпления от нетния износ, които са по-високи в програмата отколкото в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. |
| --- | --- |

(4)

Според заложения в програмата за стабилност от януари 2010 г. макроикономически сценарий се очаква възобновяване на растежа на реалния БВП от – 3,4 % през 2009 г. до 1,5 % през 2010—2011 г. и до около 2 % в периода след това. На фона на наличната към момента информация (3) този сценарий изглежда по-скоро оптимистичен за 2010 г., докато за периода 2011—2013 г. може да се смята, че е основан на сравнително реалистични прогнози за растежа. Различните прогнози за растежа през 2010 г. се дължат на очакваните постъпления от нетния износ, които са по-високи в програмата отколкото в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични.

| (5) | В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 3,5 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита (спрямо дефицит в размер на 0,4 % от БВП през 2008 г.) отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси, като освен това принос имат и мерките за стимулиране в размер на 1,5 % от БВП, които бяха приети от правителството в съответствие с ЕПИВ. Повечето от въведените през 2009 г. мерки за фискално стимулиране бяха с постоянен характер (около 1,3 % от БВП през 2009 г. спрямо 0,2 % от БВП за временни мерки). В съответствие с подкрепената от Съвета стратегия за излизане от кризата и с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2013 г. и възстановяването на устойчивостта на публичните финанси провежданата през 2010 г. експанзионистична фискална политика ще бъде последвана от значително затягане на бюджета след 2011 г. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 3,5 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита (спрямо дефицит в размер на 0,4 % от БВП през 2008 г.) отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси, като освен това принос имат и мерките за стимулиране в размер на 1,5 % от БВП, които бяха приети от правителството в съответствие с ЕПИВ. Повечето от въведените през 2009 г. мерки за фискално стимулиране бяха с постоянен характер (около 1,3 % от БВП през 2009 г. спрямо 0,2 % от БВП за временни мерки). В съответствие с подкрепената от Съвета стратегия за излизане от кризата и с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2013 г. и възстановяването на устойчивостта на публичните финанси провежданата през 2010 г. експанзионистична фискална политика ще бъде последвана от значително затягане на бюджета след 2011 г.

| (6) | Според програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще нарасне от 3,5 % през 2009 г. на 4,7 % през 2010 г. В програмата не се предвижда почти никакво изменение на съотношението на разходите през 2010 г., като влошаването в размер на над 1 % от БВП се дължи почти изцяло на приходната част. В актуализацията не се предвиждат никакви допълнителни мерки, с изключение на вече известните мерки от последния преглед на състоянието на Австрия в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, което е в съответствие с препоръката на Съвета, че Австрия „следва да изпълни предвидените за 2010 г. фискални мерки“.
  Прогнозираното влошаване се дължи отчасти на свободното действие на автоматичните стабилизатори и отчасти на някои дискреционни мерки. По-специално, една част от мерките за данъчна реформа през 2009 г., а именно облекченията за семейства с деца и намалението на данъците за самостоятелно заети лица, влизат в сила едва през 2010 г. и се очаква да натоварят бюджета с около 0,25 % от БВП. Приетата през януари 2009 г. разпоредба за ускорена амортизация допълнително ще обремени бюджета с около 0,1 % от БВП. Очакваната фискална политика е експанзионистична, тъй като влошаването на номиналното салдо е съпътствано от нарастване на коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл структурно салдо с 1,25 % от БВП, изчислено от службите на Комисията въз основа на наличната в програмата информация и в съответствие с общоприетата методика. Тази промяна се отклонява от промяната, изчислена въз основа на ефективните през 2010 г. дискреционни мерки („възходящ подход“), която се оценява от службите на Комисията на около 0,5 % от БВП. Една част от това несъответствие може да се обясни с отрицателни структурни ефекти, като нетният износ се превръща в основен фактор за растежа, и със закъснялото въздействие върху доходите от корпоративния данък. |
| --- | --- |

(6)

Според програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще нарасне от 3,5 % през 2009 г. на 4,7 % през 2010 г. В програмата не се предвижда почти никакво изменение на съотношението на разходите през 2010 г., като влошаването в размер на над 1 % от БВП се дължи почти изцяло на приходната част. В актуализацията не се предвиждат никакви допълнителни мерки, с изключение на вече известните мерки от последния преглед на състоянието на Австрия в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, което е в съответствие с препоръката на Съвета, че Австрия „следва да изпълни предвидените за 2010 г. фискални мерки“.

Прогнозираното влошаване се дължи отчасти на свободното действие на автоматичните стабилизатори и отчасти на някои дискреционни мерки. По-специално, една част от мерките за данъчна реформа през 2009 г., а именно облекченията за семейства с деца и намалението на данъците за самостоятелно заети лица, влизат в сила едва през 2010 г. и се очаква да натоварят бюджета с около 0,25 % от БВП. Приетата през януари 2009 г. разпоредба за ускорена амортизация допълнително ще обремени бюджета с около 0,1 % от БВП. Очакваната фискална политика е експанзионистична, тъй като влошаването на номиналното салдо е съпътствано от нарастване на коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл структурно салдо с 1,25 % от БВП, изчислено от службите на Комисията въз основа на наличната в програмата информация и в съответствие с общоприетата методика. Тази промяна се отклонява от промяната, изчислена въз основа на ефективните през 2010 г. дискреционни мерки („възходящ подход“), която се оценява от службите на Комисията на около 0,5 % от БВП. Една част от това несъответствие може да се обясни с отрицателни структурни ефекти, като нетният износ се превръща в основен фактор за растежа, и със закъснялото въздействие върху доходите от корпоративния данък.

| (7) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е дефицитът да бъде сведен под референтната стойност от 3 % от БВП до края на програмния период в съответствие с препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. съгласно член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). В програмата се предвижда значителна и равномерно разпределена консолидация за периода 2011—2013 г. Очаква се структурното салдо да намалее от 3,9 % от БВП през 2010 г. на 2,2 % от БВП през 2013 г., което представлява средногодишно фискално подобрение малко по-ниско от 0,75 % от БВП за периода 2011—2013 г. Първичното структурно салдо се очаква да достигне излишък в размер на 0,75 % от БВП през 2013 г. спрямо дефицит в размер на 1,25 % от БВП през 2010 г. Според програмата съотношението на приходите спрямо БВП ще се задържи до голяма степен непроменено в периода от 2010 г. до 2013 г., като консолидацията ще бъде постигната главно чрез ограничения на разходите.
  Единствената мярка в подкрепа на планираната консолидация в програмата обаче е договореното между федералното правителство и фондовете за обществено здравеопазване ограничаване на разходите в сферата на здравеопазването с около 1,7 млрд. EUR в периода от 2010 г. до 2013 г. Договорените икономии възлизат на около 0,6 % от БВП, т.е. тази мярка осигурява по-малко от една трета от предвидената консолидация за периода от 2010 г. до 2013 г. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) на Австрия е да постигне балансиран бюджет. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, СБЦ отразява в достатъчна степен целите на Пакта. В програмата обаче не се предвижда постигането на СБЦ в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е дефицитът да бъде сведен под референтната стойност от 3 % от БВП до края на програмния период в съответствие с препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. съгласно член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). В програмата се предвижда значителна и равномерно разпределена консолидация за периода 2011—2013 г. Очаква се структурното салдо да намалее от 3,9 % от БВП през 2010 г. на 2,2 % от БВП през 2013 г., което представлява средногодишно фискално подобрение малко по-ниско от 0,75 % от БВП за периода 2011—2013 г. Първичното структурно салдо се очаква да достигне излишък в размер на 0,75 % от БВП през 2013 г. спрямо дефицит в размер на 1,25 % от БВП през 2010 г. Според програмата съотношението на приходите спрямо БВП ще се задържи до голяма степен непроменено в периода от 2010 г. до 2013 г., като консолидацията ще бъде постигната главно чрез ограничения на разходите.

Единствената мярка в подкрепа на планираната консолидация в програмата обаче е договореното между федералното правителство и фондовете за обществено здравеопазване ограничаване на разходите в сферата на здравеопазването с около 1,7 млрд. EUR в периода от 2010 г. до 2013 г. Договорените икономии възлизат на около 0,6 % от БВП, т.е. тази мярка осигурява по-малко от една трета от предвидената консолидация за периода от 2010 г. до 2013 г. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) на Австрия е да постигне балансиран бюджет. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, СБЦ отразява в достатъчна степен целите на Пакта. В програмата обаче не се предвижда постигането на СБЦ в рамките на програмния период.

| (8) | През 2011 г. и след това бюджетните резултати може да се окажат по-неблагоприятни от предвиденото в програмата. Докато прогнозите за приходите в актуализацията остават реалистични, планираната консолидация на разходната част е подкрепена с конкретни мерки само частично. Специфични рискове има и във връзка с правителствените гаранции по отношение на банките в подкрепа на финансовия сектор, които при активиране ще доведат до увеличаване на дефицита и дълга. Въпреки това една част от разходите на правителството в подкрепа на финансовия сектор биха могли да бъдат възстановени в бъдеще. Добра новина по отношение на рисковете е възможното въвеждане на специален данък за банките от 2011 г., от който може да постъпят приходи в размер на около 0,2 % от БВП. |
| --- | --- |

(8)

През 2011 г. и след това бюджетните резултати може да се окажат по-неблагоприятни от предвиденото в програмата. Докато прогнозите за приходите в актуализацията остават реалистични, планираната консолидация на разходната част е подкрепена с конкретни мерки само частично. Специфични рискове има и във връзка с правителствените гаранции по отношение на банките в подкрепа на финансовия сектор, които при активиране ще доведат до увеличаване на дефицита и дълга. Въпреки това една част от разходите на правителството в подкрепа на финансовия сектор биха могли да бъдат възстановени в бъдеще. Добра новина по отношение на рисковете е възможното въвеждане на специален данък за банките от 2011 г., от който може да постъпят приходи в размер на около 0,2 % от БВП.

| (9) | Брутният държавен дълг през 2009 г. се оценява на 66,5 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 62,5 % през предходната година. Освен увеличаването на дефицита и забавянето на растежа на БВП, за повишаването на съотношението на дълга допринесоха и операциите за спасяване на банките, които представляват основната част от значителната разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо. Съотношението на брутния държавен дълг през 2009 г. надхвърля посочената в Договора референтна стойност и през целия програмен период следва възходяща тенденция. Очаква се съотношението на дълга да нарасне със 7,8 процентни пункта през програмния период, като основна причина за това ще са високите държавни дефицити през следващите години. Освен възможността дефицитите да бъдат по-големи от предвиденото от 2011 г. нататък, динамиката на съотношението на дълга е изложена на рискове, които са по-специално свързани с несигурности относно разходите, свързани с бъдещето на петата по големина банка в страната — групата Hypo Alpe Adria, която беше национализирана през декември 2009 г., и относно предоставените държавни гаранции за дълговете на Австрийския орган за пътна инфраструктура (ASFINAG) и на Австрийските федерални железници (ÖBB). |
| --- | --- |

(9)

Брутният държавен дълг през 2009 г. се оценява на 66,5 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 62,5 % през предходната година. Освен увеличаването на дефицита и забавянето на растежа на БВП, за повишаването на съотношението на дълга допринесоха и операциите за спасяване на банките, които представляват основната част от значителната разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо. Съотношението на брутния държавен дълг през 2009 г. надхвърля посочената в Договора референтна стойност и през целия програмен период следва възходяща тенденция. Очаква се съотношението на дълга да нарасне със 7,8 процентни пункта през програмния период, като основна причина за това ще са високите държавни дефицити през следващите години. Освен възможността дефицитите да бъдат по-големи от предвиденото от 2011 г. нататък, динамиката на съотношението на дълга е изложена на рискове, които са по-специално свързани с несигурности относно разходите, свързани с бъдещето на петата по големина банка в страната — групата Hypo Alpe Adria, която беше национализирана през декември 2009 г., и относно предоставените държавни гаранции за дълговете на Австрийския орган за пътна инфраструктура (ASFINAG) и на Австрийските федерални железници (ÖBB).

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП постепенно ще се възстановят до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозирано увеличаване на разходите, свързани със застаряването на населението, и прогнозирано нарастване на реалния лихвен процент, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, във вида, в който е представена, и без други промени в политиката, ще бъде почти достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга спрямо БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП постепенно ще се възстановят до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозирано увеличаване на разходите, свързани със застаряването на населението, и прогнозирано нарастване на реалния лихвен процент, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, във вида, в който е представена, и без други промени в политиката, ще бъде почти достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга спрямо БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие върху бюджета от застаряването на населението в Австрия е малко по-ниско от средното за ЕС, като се прогнозира разходите за пенсии като дял от БВП да нараснат слабо в дългосрочен план. Очакваното в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява бюджетното въздействие на застаряването на населението. В средносрочен план постигането на първични излишъци би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, чието ниво бе оценено като средно в Доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (4) |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие върху бюджета от застаряването на населението в Австрия е малко по-ниско от средното за ЕС, като се прогнозира разходите за пенсии като дял от БВП да нараснат слабо в дългосрочен план. Очакваното в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява бюджетното въздействие на застаряването на населението. В средносрочен план постигането на първични излишъци би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, чието ниво бе оценено като средно в Доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (4)

| (12) | Съществуващата национална бюджетна рамка, която се основава на Закона за бюджетно уравняване („Finanzausgleichsgesetz“) и на Пакта за вътрешна стабилност, е по-скоро сложна и непрозрачна. Не само че приходите от повечето данъци се разпределят съгласно фиксирани ставки между отделните териториални единици на държавно управление, но и в много сфери процесът на вземане на решения е поделен между различни равнища на властта. Събирането на приходите и управлението на разходите за голям брой дейности не се извършват в рамките на едно и също държавно ведомство. По този начин системата не насърчава най-ефикасното използване на ресурсите. Все пак наскоро в Австрия бе предприета широкомащабна реформа за изменение на закона за бюджетната рамка на федерално равнище.
  В първия етап от реформата, който е в сила от 1 януари 2009 г., бе създадена нова многогодишна разходна рамка с фиксирани тавани (за около 80 % от общите разходи), определяни периодично за четири последователни години. Очаква се с помощта на тази рамка да се избегнат процикличните разходи и да се засили ефективността на автоматичните стабилизатори. Вторият етап, който вече е приет и трябва да влезе в сила през 2013 г., включва въвеждането на бюджетиране на базата на крайния резултат и модернизация на счетоводната система на публичната администрация и дългосрочно прогнозиране. |
| --- | --- |

(12)

Съществуващата национална бюджетна рамка, която се основава на Закона за бюджетно уравняване („Finanzausgleichsgesetz“) и на Пакта за вътрешна стабилност, е по-скоро сложна и непрозрачна. Не само че приходите от повечето данъци се разпределят съгласно фиксирани ставки между отделните териториални единици на държавно управление, но и в много сфери процесът на вземане на решения е поделен между различни равнища на властта. Събирането на приходите и управлението на разходите за голям брой дейности не се извършват в рамките на едно и също държавно ведомство. По този начин системата не насърчава най-ефикасното използване на ресурсите. Все пак наскоро в Австрия бе предприета широкомащабна реформа за изменение на закона за бюджетната рамка на федерално равнище.

В първия етап от реформата, който е в сила от 1 януари 2009 г., бе създадена нова многогодишна разходна рамка с фиксирани тавани (за около 80 % от общите разходи), определяни периодично за четири последователни години. Очаква се с помощта на тази рамка да се избегнат процикличните разходи и да се засили ефективността на автоматичните стабилизатори. Вторият етап, който вече е приет и трябва да влезе в сила през 2013 г., включва въвеждането на бюджетиране на базата на крайния резултат и модернизация на счетоводната система на публичната администрация и дългосрочно прогнозиране.

| (13) | Съществува възможност за подобряване на ефективността на редица аспекти на публичните разходи в Австрия, по-специално в областта на здравеопазването и образованието — области, в които Австрия предоставя услуги на идентично или на малко под средното за страните от ЕС ниво, но често на по-висока цена. Една от причините за това е гореспоменатото препокриване на финансовите и административните задължения на трите равнища на държавно управление. В програмата за 2010 г. се отбелязват планираните икономии в сектора на здравеопазването, които са в размер на около 0,6 % от БВП за периода 2010—2013 г. Освен това в нея се посочва, че е сформирана експертна работна група, за да се открият начини за засилване на ефективността на публичните разходи в много области. В актуализацията обаче не се споменават конкретно никакви предстоящи нови законодателни предложения. |
| --- | --- |

(13)

Съществува възможност за подобряване на ефективността на редица аспекти на публичните разходи в Австрия, по-специално в областта на здравеопазването и образованието — области, в които Австрия предоставя услуги на идентично или на малко под средното за страните от ЕС ниво, но често на по-висока цена. Една от причините за това е гореспоменатото препокриване на финансовите и административните задължения на трите равнища на държавно управление. В програмата за 2010 г. се отбелязват планираните икономии в сектора на здравеопазването, които са в размер на около 0,6 % от БВП за периода 2010—2013 г. Освен това в нея се посочва, че е сформирана експертна работна група, за да се открият начини за засилване на ефективността на публичните разходи в много области. В актуализацията обаче не се споменават конкретно никакви предстоящи нови законодателни предложения.

| (14) | Като цяло, през 2010 г. заложената в програмата бюджетна стратегия е в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. След 2011 г. обаче, като бъдат отчетени рисковете, може да се окаже, че бюджетната стратегия не е в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. По-специално, в стратегията се предвижда намаляване на дефицита до 2,7 % от БВП, и съответно коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и средногодишно фискално подобрение малко под 0,75 % от БВП за периода 2011—2013 г., но с оглед на рисковете тази фискална корекция може да се окаже недостатъчна. Заложеният в програмата план за консолидация, който стартира през 2011 г., не е подкрепен с подходящи мерки. Освен това бюджетната стратегия не е достатъчна за обръщането на възходящата тенденция на съотношението на дълга спрямо БВП. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло, през 2010 г. заложената в програмата бюджетна стратегия е в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. След 2011 г. обаче, като бъдат отчетени рисковете, може да се окаже, че бюджетната стратегия не е в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. По-специално, в стратегията се предвижда намаляване на дефицита до 2,7 % от БВП, и съответно коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. и средногодишно фискално подобрение малко под 0,75 % от БВП за периода 2011—2013 г., но с оглед на рисковете тази фискална корекция може да се окаже недостатъчна. Заложеният в програмата план за консолидация, който стартира през 2011 г., не е подкрепен с подходящи мерки. Освен това бюджетната стратегия не е достатъчна за обръщането на възходящата тенденция на съотношението на дълга спрямо БВП.

| (15) | По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергентните програми изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (5). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Австрия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмите за стабилност. Съответният дял от актуализираната програма предоставя твърде ограничена информация относно начина, по който австрийското правителство планира да осъществи напредък в прилагането на препоръките на Съвета. |
| --- | --- |

(15)

По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергентните програми изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (5). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Австрия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмите за стабилност. Съответният дял от актуализираната програма предоставя твърде ограничена информация относно начина, по който австрийското правителство планира да осъществи напредък в прилагането на препоръките на Съвета.

Общото заключение е, че вследствие на финансовата и икономическа криза състоянието на публичните финанси на Австрия се влоши значително в резултат на действието на автоматичните стабилизатори и на приетия от правителството мащабен пакет от мерки за стимулиране. Тъй като повечето мерки, насочени към преодоляване на кризата, са с постоянен характер, от 2011 г. е необходимо да бъдат въведени консолидационни мерки. Изложената в програмата за 2010 г. бюджетна стратегия е в съответствие с препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. Съществува риск обаче бюджетната стратегия за периода 2011—2013 г. да не е в съответствие с препоръката. В програмата е представен план за консолидация на разходната част, който стартира през 2011 г., но все пак е необходимо той да бъде подкрепен с конкретни мерки. През последните години в Австрия бяха предприети много значителни реформи в областта на публичните разходи. Има още какво да се желае обаче в сферата на здравеопазването и на образованието. Би могло да се постигне значително подобряване на ефективността в тези области чрез реформи по отношение на фискалните взаимоотношения между отделните равнища на държавно управление.

Предвид горепосочената оценка и препоръката от 2 декември 2009 г. съгласно член 126 от Договора за функционирането на ЕС Австрия се приканва:

| i) | да конкретизира мерките, които смята за необходими в подкрепа на планираната консолидация от 2011 г. нататък, с цел да постигне препоръчваното средногодишно фискално подобрение от 0,75 % от БВП и да сведе консолидирания държавен бюджет под референтната стойност от 3 % от БВП до 2013 г.; съгласно посоченото в препоръката относно ППД да се възползва, наред с фискалното подобрение, от всички възможности, включително от подобрените икономически условия, за да ускори намаляването на съотношението на брутния дълг спрямо БВП към референтната стойност от 60 % от БВП; |
| --- | --- |

i)

да конкретизира мерките, които смята за необходими в подкрепа на планираната консолидация от 2011 г. нататък, с цел да постигне препоръчваното средногодишно фискално подобрение от 0,75 % от БВП и да сведе консолидирания държавен бюджет под референтната стойност от 3 % от БВП до 2013 г.; съгласно посоченото в препоръката относно ППД да се възползва, наред с фискалното подобрение, от всички възможности, включително от подобрените икономически условия, за да ускори намаляването на съотношението на брутния дълг спрямо БВП към референтната стойност от 60 % от БВП;

| ii) | да подобри допълнително бюджетната рамка, за да се постигне по-добра бюджетна дисциплина на всички равнища на държавно управление чрез подобрена прозрачност и отчетност, особено чрез въвеждането на съответствие между законодателните, административните и финансовите отговорности на различните равнища на държавно управление и чрез укрепване на механизмите за привеждане в изпълнение съгласно Пакта за вътрешна стабилност. |
| --- | --- |

ii)

да подобри допълнително бюджетната рамка, за да се постигне по-добра бюджетна дисциплина на всички равнища на държавно управление чрез подобрена прозрачност и отчетност, особено чрез въвеждането на съответствие между законодателните, административните и финансовите отговорности на различните равнища на държавно управление и чрез укрепване на механизмите за привеждане в изпълнение съгласно Пакта за вътрешна стабилност.

Освен това за извършване на оценката на ефективното действие в рамките на процедурата при прекомерен дефицит Австрия се приканва да представи своевременно допълнение към програмата, в което да се докладва за постигнатия напредък в прилагането на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г., и да изготви подробен план за стратегията за консолидация, необходима за постигане на напредък по отношение на корекцията на прекомерния дефицит.

Сравнение на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (изменение в %) | ПС януари 2010 г. | 2,0 | –3,4 | 1,5 | 1,5 | 1,9 | 2,0 |
| КOM ноември 2009 г. | 2,0 | –3,7 | 1,1 | 1,5 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 1,8 | –2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2010 г. | 3,2 | 0,4 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,9 |
| КOM ноември 2009 г. | 3,2 | 0,5 | 1,3 | 1,6 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2010 г. | 2,8 | –1,8 | –1,6 | –1,5 | –1,3 | –1,0 |
| КОМ ноември 2009 г. (7) | 2,8 | –2,2 | –2,6 | –2,7 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 2,6 | –0,9 | –1,7 | –1,6 | –1,2 | –0,5 |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 3,2 | 2,3 | 2,4 | 2,7 | 2,8 | 2,9 |
| КOM ноември 2009 г. | 3,6 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 48,4 | 48,0 | 46,9 | 46,8 | 46,9 | 46,9 |
| КOM ноември 2009 г. | 48,4 | 47,9 | 47,1 | 47,1 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 48,9 | 51,5 | 51,6 | 50,9 | 50,2 | 49,7 |
| КOM ноември 2009 г. | 48,9 | 52,3 | 52,6 | 52,4 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,0 | –3,3 | –2,7 |
| КOM ноември 2009 г. | –0,4 | –4,3 | –5,5 | –5,3 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,7 | –4,7 | –3,9 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 2,2 | –0,7 | –1,8 | –1,2 | –0,4 | 0,2 |
| КOM ноември 2009 г. | 2,1 | –1,4 | –2,5 | –2,1 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 2,2 | –0,6 | –1,7 | –1,4 | –1,3 | –0,4 |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| КOM ноември 2009 г. | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4,0 | –4,1 | –3,7 |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| КOM ноември 2009 г. | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4 | –4,1 | –3,7 |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 62,6 | 66,5 | 70,2 | 72,6 | 73,8 | 74,3 |
| КOM ноември 2009 г. | 62,6 | 69,1 | 73,9 | 77,0 | няма данни | няма данни |
| ПС април 2009 г. | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Реален БВП

(изменение в %)

ПС януари 2010 г.

2,0

–3,4

1,5

1,5

1,9

2,0

КOM ноември 2009 г.

2,0

–3,7

1,1

1,5

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

1,8

–2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2010 г.

3,2

0,4

1,3

1,5

1,8

1,9

КOM ноември 2009 г.

3,2

0,5

1,3

1,6

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2010 г.

2,8

–1,8

–1,6

–1,5

–1,3

–1,0

КОМ ноември 2009 г. (7)

2,8

–2,2

–2,6

–2,7

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

2,6

–0,9

–1,7

–1,6

–1,2

–0,5

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

3,2

2,3

2,4

2,7

2,8

2,9

КOM ноември 2009 г.

3,6

1,4

1,3

1,7

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

48,4

48,0

46,9

46,8

46,9

46,9

КOM ноември 2009 г.

48,4

47,9

47,1

47,1

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

48,9

51,5

51,6

50,9

50,2

49,7

КOM ноември 2009 г.

48,9

52,3

52,6

52,4

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–0,4

–3,5

–4,7

–4,0

–3,3

–2,7

КOM ноември 2009 г.

–0,4

–4,3

–5,5

–5,3

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

–0,4

–3,5

–4,7

–4,7

–4,7

–3,9

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

2,2

–0,7

–1,8

–1,2

–0,4

0,2

КOM ноември 2009 г.

2,1

–1,4

–2,5

–2,1

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

2,2

–0,6

–1,7

–1,4

–1,3

–0,4

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

КOM ноември 2009 г.

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

–1,6

–3,1

–3,9

–4,0

–4,1

–3,7

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

КOM ноември 2009 г.

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

–1,6

–3,1

–3,9

–4

–4,1

–3,7

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

62,6

66,5

70,2

72,6

73,8

74,3

КOM ноември 2009 г.

62,6

69,1

73,9

77,0

няма данни

няма данни

ПС април 2009 г.

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Прогнозата е направена след представянето на програмата.

(3)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(4)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и конвергентни програми“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(5)  По-конкретно, липсват подробни категории на нетните предоставени/получени заеми на/от останалия свят, подробни категории на разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, както и някои подробни елементи относно дългосрочната устойчивост.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(7)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 1,7 %, 1,2 %, 1,4 % и 1,6 % през периода 2008—2011 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. В последната програма и в прогнозите на службите на Комисията от ноември 2009 г. няма предвидени еднократни и други временни мерки.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/12

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на България за 2009—2012 г.

2010/C 137/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на България, която обхваща периода от 2009 до 2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на България, която обхваща периода от 2009 до 2012 г.

| (2) | Преди началото на световната икономическа и финансова криза България отчиташе висок растеж на реалния БВП, подкрепен от бърза кредитна експанзия и големи чуждестранни инвестиции в страната. Високата икономическа активност обаче бе съпътствана от задълбочаване на макроикономическите дисбаланси като натрупването на много висок външен дефицит и на частен дълг, както и наличието на значителен инфлационен натиск. Големият растеж на инвестициите, дължащ се на преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ), и значителното повишение на заплатите, надхвърлящо съществено растежа на производителността, задълбочиха тези дисбаланси. С развитието на световната икономическа криза икономическата активност бе силно засегната, което доведе до намаление на реалния БВП с 5 % през 2009 г.
  Същевременно икономическият спад доведе до положителна корекция на дисбалансите, като средната инфлация намаля до 2,5 % през 2009 г., а дефицитът по текущата сметка бързо спадна до 9,4 % от БВП. Въпреки че дефицитът по текущата сметка бе изцяло финансиран от ПЧИ, брутният външен дълг на страната в размер на около 110 % от БВП остава сравнително висок. България не е приела пакет от краткосрочни мерки за фискално стимулиране в отговор на икономическия спад. Като се имат предвид големите макроикономически дисбаланси преди кризата, в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) политическите усилия бяха насочени най-вече към мерките за фискална консолидация, по-конкретно чрез ограничаване на разходите и подобряване на спазването на данъчното законодателство. Вследствие на това прогнозата на българската програма за конвергенция бе общият бюджетен дефицит през 2009 г. (2) да бъде под 3 % от БВП. Ако погледнем към бъдещето, главното краткосрочно и средносрочно предизвикателство за икономиката е да се осигури устойчив процес на наваксване, без да се нарушават фискалната и макроикономическата стабилност. |
| --- | --- |

(2)

Преди началото на световната икономическа и финансова криза България отчиташе висок растеж на реалния БВП, подкрепен от бърза кредитна експанзия и големи чуждестранни инвестиции в страната. Високата икономическа активност обаче бе съпътствана от задълбочаване на макроикономическите дисбаланси като натрупването на много висок външен дефицит и на частен дълг, както и наличието на значителен инфлационен натиск. Големият растеж на инвестициите, дължащ се на преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ), и значителното повишение на заплатите, надхвърлящо съществено растежа на производителността, задълбочиха тези дисбаланси. С развитието на световната икономическа криза икономическата активност бе силно засегната, което доведе до намаление на реалния БВП с 5 % през 2009 г.

Същевременно икономическият спад доведе до положителна корекция на дисбалансите, като средната инфлация намаля до 2,5 % през 2009 г., а дефицитът по текущата сметка бързо спадна до 9,4 % от БВП. Въпреки че дефицитът по текущата сметка бе изцяло финансиран от ПЧИ, брутният външен дълг на страната в размер на около 110 % от БВП остава сравнително висок. България не е приела пакет от краткосрочни мерки за фискално стимулиране в отговор на икономическия спад. Като се имат предвид големите макроикономически дисбаланси преди кризата, в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) политическите усилия бяха насочени най-вече към мерките за фискална консолидация, по-конкретно чрез ограничаване на разходите и подобряване на спазването на данъчното законодателство. Вследствие на това прогнозата на българската програма за конвергенция бе общият бюджетен дефицит през 2009 г. (2) да бъде под 3 % от БВП. Ако погледнем към бъдещето, главното краткосрочно и средносрочно предизвикателство за икономиката е да се осигури устойчив процес на наваксване, без да се нарушават фискалната и макроикономическата стабилност.

| (3) | Макар спадът на фактическия БВП в условията на криза да е до голяма степен с цикличен характер, растежът на потенциалния БВП ще продължи с по-бавни темпове. Освен това кризата може да засегне потенциалния растеж и в средносрочен план чрез по-малко инвестиции, ограничения на кредитирането и увеличение на структурната безработица. Нещо повече, влиянието на икономическата криза се съчетава с отрицателните ефекти на застаряването на населението върху потенциалното производство и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия от основно значение ще бъде ускоряването на темповете на структурните реформи, за да се подкрепя потенциалният растеж. За България по-специално е важно да предприеме реформи в сферата на здравеопазването, пенсионната система, образованието, публичната администрация и бизнес средата. |
| --- | --- |

(3)

Макар спадът на фактическия БВП в условията на криза да е до голяма степен с цикличен характер, растежът на потенциалния БВП ще продължи с по-бавни темпове. Освен това кризата може да засегне потенциалния растеж и в средносрочен план чрез по-малко инвестиции, ограничения на кредитирането и увеличение на структурната безработица. Нещо повече, влиянието на икономическата криза се съчетава с отрицателните ефекти на застаряването на населението върху потенциалното производство и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия от основно значение ще бъде ускоряването на темповете на структурните реформи, за да се подкрепя потенциалният растеж. За България по-специално е важно да предприеме реформи в сферата на здравеопазването, пенсионната система, образованието, публичната администрация и бизнес средата.

| (4) | Според основния макроикономически сценарий, който програмата смята за референтен при оценяването на бюджетните прогнози, се предвижда, че растежът на реалния БВП ще се подобри от – 5 % през 2009 г. до 0,3 % през 2010 г., преди да се възстанови до среден темп от 41⁄4 % през останалата част от програмния период. Оценен на фона на наличната в момента информация (3), този сценарий изглежда основан на леко оптимистични допускания за растежа, тъй като и за предвиждания растеж през 2010 г. и за развитието му в средносрочен план изглежда са заложени високи показатели в настоящата прогнозна скала. Предвижда се проявлението на дисбалансите, започнало през 2009 г., да продължи през целия период на програмата. Очаква се инфлацията да остане ниска през периода 2010—2012 г., като предвижданията по този показател изглеждат реалистични и като цяло съответстват на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. Външните сметки също се очаква да продължат да се подобряват. Докато през 2009 г. тези динамики се дължаха на по-бързото намаление на вноса спрямо износа, в средносрочен план корекцията би била в резултат на по-бързото и по-ранно нарастване на износа спрямо вноса. Въпреки че основният сценарий изглежда само малко по-благоприятен в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от есента и предвид най-новата налична информация, надеждността му зависи основно от предполагаемото балансиране на растежа към по-устойчив модел с износа като главна движеща сила. Програмата предлага и алтернативен „песимистичен“ и „оптимистичен“ сценарий. Тези сценарии се отличават от основния сценарий най-вече по отношение на допусканията за времевото измерение на икономическото възстановяване и динамиката на износа. Според песимистичния сценарий свиването на реалния БВП ще продължи и през 2010 г. поради продължаващия спад на износа и ще бъде в размер на 2 %, като се приема, че възстановяването ще започне едва през 2011 г. Според оптимистичния сценарий по-бързо възстановяване в световен план би довело до по-висок растеж на БВП с 3⁄4 процентни пункта през целия период на програмата. |
| --- | --- |

(4)

Според основния макроикономически сценарий, който програмата смята за референтен при оценяването на бюджетните прогнози, се предвижда, че растежът на реалния БВП ще се подобри от – 5 % през 2009 г. до 0,3 % през 2010 г., преди да се възстанови до среден темп от 41⁄4 % през останалата част от програмния период. Оценен на фона на наличната в момента информация (3), този сценарий изглежда основан на леко оптимистични допускания за растежа, тъй като и за предвиждания растеж през 2010 г. и за развитието му в средносрочен план изглежда са заложени високи показатели в настоящата прогнозна скала. Предвижда се проявлението на дисбалансите, започнало през 2009 г., да продължи през целия период на програмата. Очаква се инфлацията да остане ниска през периода 2010—2012 г., като предвижданията по този показател изглеждат реалистични и като цяло съответстват на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. Външните сметки също се очаква да продължат да се подобряват. Докато през 2009 г. тези динамики се дължаха на по-бързото намаление на вноса спрямо износа, в средносрочен план корекцията би била в резултат на по-бързото и по-ранно нарастване на износа спрямо вноса. Въпреки че основният сценарий изглежда само малко по-благоприятен в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от есента и предвид най-новата налична информация, надеждността му зависи основно от предполагаемото балансиране на растежа към по-устойчив модел с износа като главна движеща сила. Програмата предлага и алтернативен „песимистичен“ и „оптимистичен“ сценарий. Тези сценарии се отличават от основния сценарий най-вече по отношение на допусканията за времевото измерение на икономическото възстановяване и динамиката на износа. Според песимистичния сценарий свиването на реалния БВП ще продължи и през 2010 г. поради продължаващия спад на износа и ще бъде в размер на 2 %, като се приема, че възстановяването ще започне едва през 2011 г. Според оптимистичния сценарий по-бързо възстановяване в световен план би довело до по-висок растеж на БВП с 3⁄4 процентни пункта през целия период на програмата.

| (5) | Значителното влошаване на общото бюджетно салдо през 2009 г. отразява до голяма степен отражението на кризата върху публичните финанси. Като се има предвид необходимостта да се поддържа макроикономическа стабилност съгласно разпоредбите на валутния борд в съответствие с ЕПИВ, правителството не е приело мерки за стимулиране. Следователно влошаването се дължи главно на недостига на приходи в резултат на неочаквано резкия спад и на промяна в състава на БВП. Загубите от приходите обаче бяха частично компенсирани със съкращения на разходите. За да стабилизират фискалната позиция, през второто полугодие властите приложиха пакет от мерки за фискална консолидация в размер на 2,3 % от БВП. Пакетът включваше мерки за допълнително намаляване на първичните разходи (отвъд лимита от 90 % съгласно съществуващото правило за изпълнението на бюджета), както и мерки за подобряване на спазването на данъчното законодателство. Въпреки че бюджетната цел бе понижавана на няколко пъти и независимо от значителните допълнителни съкращения през годината, усилията в областта на политиката на фискална консолидация позволиха на България да постигне през 2009 г. относително нисък общ бюджетен дефицит. |
| --- | --- |

(5)

Значителното влошаване на общото бюджетно салдо през 2009 г. отразява до голяма степен отражението на кризата върху публичните финанси. Като се има предвид необходимостта да се поддържа макроикономическа стабилност съгласно разпоредбите на валутния борд в съответствие с ЕПИВ, правителството не е приело мерки за стимулиране. Следователно влошаването се дължи главно на недостига на приходи в резултат на неочаквано резкия спад и на промяна в състава на БВП. Загубите от приходите обаче бяха частично компенсирани със съкращения на разходите. За да стабилизират фискалната позиция, през второто полугодие властите приложиха пакет от мерки за фискална консолидация в размер на 2,3 % от БВП. Пакетът включваше мерки за допълнително намаляване на първичните разходи (отвъд лимита от 90 % съгласно съществуващото правило за изпълнението на бюджета), както и мерки за подобряване на спазването на данъчното законодателство. Въпреки че бюджетната цел бе понижавана на няколко пъти и независимо от значителните допълнителни съкращения през годината, усилията в областта на политиката на фискална консолидация позволиха на България да постигне през 2009 г. относително нисък общ бюджетен дефицит.

| (6) | За 2010 г. програмата за конвергенция предвижда да бъде постигнат балансиран бюджет. Очаква се съотношението на приходите към БВП да се увеличи до почти 391⁄4 % от БВП (от 371⁄2 % от БВП през миналата година) благодарение на по-високите непреки данъци и други приходи. Въпреки че делът на данъците в структурата на БВП намалява, голямото нарастване на приходите от непреки данъци се обяснява с очакваното значително подобрение на спазването на данъчното законодателство и с повишаването на акцизите на цигарите и електрическата енергия за промишленото производство. В програмата обаче не са представени подробности за очакваното повишение на другите приходи в размер на 1 % от БВП. За сметка на това се предвижда приходите от социалноосигурителни вноски да намалеят с 1⁄4 процентни пункта от БВП поради намаляването на ставките на вноските с 2 процентни пункта. Очаква се съотношението на разходите към БВП слабо да намалее с близо 1⁄4 процентни пункта от БВП през 2010 г., най-вече в резултат от реформирането на публичната администрация. Номиналните заплати в публичния сектор и междинното потребление се предвижда да останат на равнището от 2008 г., като делът им в БВП ще намалее през 2010 г.
  Тези мерки за намаляване на разходите компенсират и дори надхвърлят нарастването на добавките към пенсиите на овдовелите и към пенсиите на най-възрастните хора с 0,2 % от БВП през 2010 г. Планира се процентният дял в БВП на брутното формиране на основен капитал да остане постоянен в периода 2009—2011 г. В резултат на това структурното салдо (преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата по общоприетата методология) се предвижда да нарасне като дял от БВП с 2— процентни пункта спрямо 2009 г., което предполага планирана рестриктивна позиция на фискалната политика през 2010 г. Оценката на фискалната позиция за 2010 г. по подхода „отдолу-нагоре“ (bottom-up еstimate) отразява близо половината от предвижданата структурна корекция въз основа на очертаните в програмата мерки. Подобрението на структурното салдо, заложено в програмата, е значително по-голямо от предвижданото в прогнозата на службите на Комисията от есента. |
| --- | --- |

(6)

За 2010 г. програмата за конвергенция предвижда да бъде постигнат балансиран бюджет. Очаква се съотношението на приходите към БВП да се увеличи до почти 391⁄4 % от БВП (от 371⁄2 % от БВП през миналата година) благодарение на по-високите непреки данъци и други приходи. Въпреки че делът на данъците в структурата на БВП намалява, голямото нарастване на приходите от непреки данъци се обяснява с очакваното значително подобрение на спазването на данъчното законодателство и с повишаването на акцизите на цигарите и електрическата енергия за промишленото производство. В програмата обаче не са представени подробности за очакваното повишение на другите приходи в размер на 1 % от БВП. За сметка на това се предвижда приходите от социалноосигурителни вноски да намалеят с 1⁄4 процентни пункта от БВП поради намаляването на ставките на вноските с 2 процентни пункта. Очаква се съотношението на разходите към БВП слабо да намалее с близо 1⁄4 процентни пункта от БВП през 2010 г., най-вече в резултат от реформирането на публичната администрация. Номиналните заплати в публичния сектор и междинното потребление се предвижда да останат на равнището от 2008 г., като делът им в БВП ще намалее през 2010 г.

Тези мерки за намаляване на разходите компенсират и дори надхвърлят нарастването на добавките към пенсиите на овдовелите и към пенсиите на най-възрастните хора с 0,2 % от БВП през 2010 г. Планира се процентният дял в БВП на брутното формиране на основен капитал да остане постоянен в периода 2009—2011 г. В резултат на това структурното салдо (преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата по общоприетата методология) се предвижда да нарасне като дял от БВП с 2— процентни пункта спрямо 2009 г., което предполага планирана рестриктивна позиция на фискалната политика през 2010 г. Оценката на фискалната позиция за 2010 г. по подхода „отдолу-нагоре“ (bottom-up еstimate) отразява близо половината от предвижданата структурна корекция въз основа на очертаните в програмата мерки. Подобрението на структурното салдо, заложено в програмата, е значително по-голямо от предвижданото в прогнозата на службите на Комисията от есента.

| (7) | Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е поддържане на балансиран консолидиран държавен бюджет през целия програмен период. Тази цел се постига чрез поддържане на съотношенията на приходите и разходите спрямо БВП като цяло непроменени, на равнище от 391⁄4 % средно през последните години от периода. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) в структурно изражение (т.е. коригирана спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки) е излишък от 1⁄2 % от БВП, който според програмата трябва да бъде постигнат след 2010 г. Предвид най-последните прогнози и равнището на дълга СБЦ повече от адекватно отразява целите на пакта. |
| --- | --- |

(7)

Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е поддържане на балансиран консолидиран държавен бюджет през целия програмен период. Тази цел се постига чрез поддържане на съотношенията на приходите и разходите спрямо БВП като цяло непроменени, на равнище от 391⁄4 % средно през последните години от периода. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) в структурно изражение (т.е. коригирана спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки) е излишък от 1⁄2 % от БВП, който според програмата трябва да бъде постигнат след 2010 г. Предвид най-последните прогнози и равнището на дълга СБЦ повече от адекватно отразява целите на пакта.

| (8) | Бюджетните резултати биха могли да се окажат по-лоши от предвижданите. Основният риск произтича от макроикономическия сценарий, служещ за база на прогнозите, който се основава на леко оптимистични допускания за растежа за периода на програмата. По-специално, приходите биха могли да бъдат по-ниски от предвидените за 2010—2012 г. поради евентуално по-бавното и по-слабо изразено икономическо възстановяване. Освен това предвижданото преструктуриране на растежа към растеж с по-нисък дял на данъците също създава риск от значително понижаване на държавните приходи, а пълният ефект от мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство и бюджетната дисциплина все още не се е проявил. Що се отнася до разходите, значителните икономии в категорията „други разходи“ остават неуточнени.
  Освен това възможността за по-нататъшни намаления на разходите за компенсиране на спада на приходите може да се окаже ограничена поради същественото начално съсредоточаване на мерките за фискална консолидация през 2009 г. В крайна сметка низходящото преразглеждане на бюджетното салдо за 2009 г., обявено след представянето на програмата, създава допълнителни рискове за бюджетните резултати през 2010 г. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетните резултати биха могли да се окажат по-лоши от предвижданите. Основният риск произтича от макроикономическия сценарий, служещ за база на прогнозите, който се основава на леко оптимистични допускания за растежа за периода на програмата. По-специално, приходите биха могли да бъдат по-ниски от предвидените за 2010—2012 г. поради евентуално по-бавното и по-слабо изразено икономическо възстановяване. Освен това предвижданото преструктуриране на растежа към растеж с по-нисък дял на данъците също създава риск от значително понижаване на държавните приходи, а пълният ефект от мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство и бюджетната дисциплина все още не се е проявил. Що се отнася до разходите, значителните икономии в категорията „други разходи“ остават неуточнени.

Освен това възможността за по-нататъшни намаления на разходите за компенсиране на спада на приходите може да се окаже ограничена поради същественото начално съсредоточаване на мерките за фискална консолидация през 2009 г. В крайна сметка низходящото преразглеждане на бюджетното салдо за 2009 г., обявено след представянето на програмата, създава допълнителни рискове за бюджетните резултати през 2010 г.

| (9) | Съотношението на брутния държавен дълг към БВП остава много по-ниско от референтната стойност по Договора през целия период на програмата. Според предварителните данни за 2009 г. дългът е в размер на близо 15 % от БВП, което е малко повече от предходната година. Факторите, които са допринесли най-много за малкото увеличение на съотношението на дълга към БВП, бяха влошаването на бюджетното салдо и спадът на растежа на БВП, които бяха донякъде компенсирани от корекцията наличности-потоци, водеща до намаление на дълга. Предвижда се съотношението на дълга към БВП като цяло да се стабилизира на равнището от 2009 г. за целия период на програмата благодарение най-вече на предвижданите балансирани държавни бюджети. Рисковете пред очакваното изменение на съотношението на дълга, освен тези, които са свързани и с дефицита, изглеждат като цяло балансирани. |
| --- | --- |

(9)

Съотношението на брутния държавен дълг към БВП остава много по-ниско от референтната стойност по Договора през целия период на програмата. Според предварителните данни за 2009 г. дългът е в размер на близо 15 % от БВП, което е малко повече от предходната година. Факторите, които са допринесли най-много за малкото увеличение на съотношението на дълга към БВП, бяха влошаването на бюджетното салдо и спадът на растежа на БВП, които бяха донякъде компенсирани от корекцията наличности-потоци, водеща до намаление на дълга. Предвижда се съотношението на дълга към БВП като цяло да се стабилизира на равнището от 2009 г. за целия период на програмата благодарение най-вече на предвижданите балансирани държавни бюджети. Рисковете пред очакваното изменение на съотношението на дълга, освен тези, които са свързани и с дефицита, изглеждат като цяло балансирани.

| (10) | Брутният държавен дълг е нисък, а средносрочните предвиждания за дълга до 2020 г., при които се приема, че растежът на БВП само ще се възстанови постепенно до предвижданите преди кризата темпове, че съотношението на данъчните приходи към БВП ще се върне на равнището отпреди кризата, и които включват прогнозното увеличение на възрастово обусловените разходи, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, така както е представена и без допълнителни изменения в следваната политика, би била достатъчна за намаляване на съотношението на дълга към БВП и за постигане на нетно състояние на активите до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Брутният държавен дълг е нисък, а средносрочните предвиждания за дълга до 2020 г., при които се приема, че растежът на БВП само ще се възстанови постепенно до предвижданите преди кризата темпове, че съотношението на данъчните приходи към БВП ще се върне на равнището отпреди кризата, и които включват прогнозното увеличение на възрастово обусловените разходи, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, така както е представена и без допълнителни изменения в следваната политика, би била достатъчна за намаляване на съотношението на дълга към БВП и за постигане на нетно състояние на активите до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-ниско от средното за ЕС. Според прогнозите в програмата състоянието на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Предвиденото в програмата постигане на по-големи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за допълнително намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които в доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (4) са оценени като ниски. |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-ниско от средното за ЕС. Според прогнозите в програмата състоянието на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Предвиденото в програмата постигане на по-големи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за допълнително намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които в доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (4) са оценени като ниски.

| (12) | Националната бюджетна рамка изглежда относително силна, за което свидетелства фактът, че досега бюджетните цели са били изпълнявани, макар и при благоприятни макроикономически условия. През 2009 г. България смекчи отрицателното въздействие на кризата върху бюджета чрез прилагането на значителни мерки за консолидация. Недостатъците на сегашната фискална рамка са свързани със съществуването на известна оперативна самостоятелност на правителството. Освен това рамката не съдържа многогодишни правила, а горните граници на разходите, определяни при средносрочното фискално планиране, са задължителни само в краткосрочен план. В програмата не се предвиждат съществени изменения на бюджетната рамка освен увеличаването на времевия хоризонт на средносрочната фискална рамка от три на четири години, за да се изравни с мандата на правителството и по този начин средносрочната политика да стане по-предсказуема. Правилото за изпълнение на бюджета на 90 % е заменено от разпоредба, с която на правителството се дава правото да компенсира евентуалния недостиг на приходи в бюджета чрез намаляване на първичните разходи под размера на предвидените годишни бюджетни кредити. Новото правило осигурява по-голяма гъвкавост и възможност за провеждане на самостоятелна политика на консолидация от страна на правителството във време на криза. Липсата на по-ясно планиране и определение за прилагането на правилото обаче създава известна непрозрачност на бюджетната рамка. |
| --- | --- |

(12)

Националната бюджетна рамка изглежда относително силна, за което свидетелства фактът, че досега бюджетните цели са били изпълнявани, макар и при благоприятни макроикономически условия. През 2009 г. България смекчи отрицателното въздействие на кризата върху бюджета чрез прилагането на значителни мерки за консолидация. Недостатъците на сегашната фискална рамка са свързани със съществуването на известна оперативна самостоятелност на правителството. Освен това рамката не съдържа многогодишни правила, а горните граници на разходите, определяни при средносрочното фискално планиране, са задължителни само в краткосрочен план. В програмата не се предвиждат съществени изменения на бюджетната рамка освен увеличаването на времевия хоризонт на средносрочната фискална рамка от три на четири години, за да се изравни с мандата на правителството и по този начин средносрочната политика да стане по-предсказуема. Правилото за изпълнение на бюджета на 90 % е заменено от разпоредба, с която на правителството се дава правото да компенсира евентуалния недостиг на приходи в бюджета чрез намаляване на първичните разходи под размера на предвидените годишни бюджетни кредити. Новото правило осигурява по-голяма гъвкавост и възможност за провеждане на самостоятелна политика на консолидация от страна на правителството във време на криза. Липсата на по-ясно планиране и определение за прилагането на правилото обаче създава известна непрозрачност на бюджетната рамка.

| (13) | В програмата се признават съществуващите недостатъци по отношение на качеството на публичните финанси. Потвърждава се необходимостта да се предприемат спешни мерки за противодействие на неблагоприятните последствия от застаряването на населението и влошаването на демографските тенденции върху дългосрочната устойчивост на държавните финанси. Амбициозни мерки за структурни реформи са представени в областта на здравеопазването, образованието, пенсионната система, публичната администрация и администрацията по приходите, за да се повишат ефикасността и ефективността на публичните приходи и разходи и да се увеличи потенциалът за растеж на икономиката с оглед осигуряване на устойчива конвергенция в рамките на Европейския съюз. Реформите предвиждат подобряване на съществуващите структури, оптимизиране на заетостта в публичния сектор, промяна на механизма за ценообразуване и финансиране на здравните услуги, прилагане на мерките съгласно новоприетата стратегия за пенсионна реформа, мерки за реформиране на висшето образование и научноизследователската и развойната дейност, и промяна на модела на управление на публичните държавни активи. |
| --- | --- |

(13)

В програмата се признават съществуващите недостатъци по отношение на качеството на публичните финанси. Потвърждава се необходимостта да се предприемат спешни мерки за противодействие на неблагоприятните последствия от застаряването на населението и влошаването на демографските тенденции върху дългосрочната устойчивост на държавните финанси. Амбициозни мерки за структурни реформи са представени в областта на здравеопазването, образованието, пенсионната система, публичната администрация и администрацията по приходите, за да се повишат ефикасността и ефективността на публичните приходи и разходи и да се увеличи потенциалът за растеж на икономиката с оглед осигуряване на устойчива конвергенция в рамките на Европейския съюз. Реформите предвиждат подобряване на съществуващите структури, оптимизиране на заетостта в публичния сектор, промяна на механизма за ценообразуване и финансиране на здравните услуги, прилагане на мерките съгласно новоприетата стратегия за пенсионна реформа, мерки за реформиране на висшето образование и научноизследователската и развойната дейност, и промяна на модела на управление на публичните държавни активи.

| (14) | Като се имат предвид рисковете пред изпълнението на фискалните цели, посочени по-горе, може да се приеме, че бюджетната стратегия в програмата като цяло съответства на изискванията на Пакта и води до макроикономическа стабилност и запазване на доверието на инвеститорите в българската икономика. Предвижда се доста амбициозна структурна консолидация в размер на –23⁄4 % от БВП през 2010 г., без по-нататъшно подобрение през следващите години. Планираната консолидация през 2010 г. не е напълно гарантирана от мерките, изложени в програмата. Освен това нейното пълно постигане зависи от оптимистичния макроикономически сценарий с допълнителни рискове, произтичащи от възходящото преразглеждане на дефицита за 2009 г. Липсата на конкретизирани мерки в програмата за периода след 2011 г. би могла допълнително да застраши извършването на планираните корекции. Очаква се СБЦ да бъде постигната и значително надхвърлена още през 2010 г., което прави темпа на структурната консолидация доста амбициозен предвид лошата икономическа конюнктура и изложените по-горе рискове пред бюджетната стратегия. Цялостната фискална позиция, оценена чрез промените в структурното салдо, е рестриктивна през 2010 г., неутрална като цяло през 2011 г. и нерестриктивна през 2012 г. Средносрочната цел на програмата за поддържане на коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл излишък от 1⁄2 % от БВП би била постигната от 2010 г. |
| --- | --- |

(14)

Като се имат предвид рисковете пред изпълнението на фискалните цели, посочени по-горе, може да се приеме, че бюджетната стратегия в програмата като цяло съответства на изискванията на Пакта и води до макроикономическа стабилност и запазване на доверието на инвеститорите в българската икономика. Предвижда се доста амбициозна структурна консолидация в размер на –23⁄4 % от БВП през 2010 г., без по-нататъшно подобрение през следващите години. Планираната консолидация през 2010 г. не е напълно гарантирана от мерките, изложени в програмата. Освен това нейното пълно постигане зависи от оптимистичния макроикономически сценарий с допълнителни рискове, произтичащи от възходящото преразглеждане на дефицита за 2009 г. Липсата на конкретизирани мерки в програмата за периода след 2011 г. би могла допълнително да застраши извършването на планираните корекции. Очаква се СБЦ да бъде постигната и значително надхвърлена още през 2010 г., което прави темпа на структурната консолидация доста амбициозен предвид лошата икономическа конюнктура и изложените по-горе рискове пред бюджетната стратегия. Цялостната фискална позиция, оценена чрез промените в структурното салдо, е рестриктивна през 2010 г., неутрална като цяло през 2011 г. и нерестриктивна през 2012 г. Средносрочната цел на програмата за поддържане на коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл излишък от 1⁄2 % от БВП би била постигната от 2010 г.

| (15) | Що се отнася до посочените в насоките за програмите за стабилност и програмите за конвергенция изисквания за представянето на данни, в програмата има някои пропуски при задължителните и незадължителните данни (5). |
| --- | --- |

(15)

Що се отнася до посочените в насоките за програмите за стабилност и програмите за конвергенция изисквания за представянето на данни, в програмата има някои пропуски при задължителните и незадължителните данни (5).

Цялостният извод е, че целта на програмата за поддържане на стабилно състояние на бюджета, което се отразява от факта, че се планира консолидираните държавни бюджети да бъдат балансирани, се възприема като адекватна при сегашната икономическа конюнктура и с оглед на необходимостта от ограничаване на външните дисбаланси на икономиката. Очаква се предприетите мерки за консолидация и силната политическа воля за спазване на фискалната дисциплина отчасти да компенсират рисковете, произтичащи от леко оптимистичните допускания за растежа и събираемостта на данъците. В краткосрочен до средносрочен план в програмата се предвиждат амбициозни структурни реформи, чиято цел е повишаване на устойчивостта на публичните финанси и едновременно с това насърчаване на възстановяването на икономиката. При отчитане на негативните рискове, произтичащи от все още високата несигурност на външната конюнктура, бюджетната позиция предполага, че средносрочната цел за излишък от 1⁄2 % от БВП, макар и повече от адекватно да отразява целите на Пакта, би могла да бъде постигната през по-голямата част от периода на програмата. България е изправена пред предизвикателството да поддържа процеса на догонване в условията на по-малко благоприятна световна икономическа конюнктура. Същевременно поддържането на рестриктивна фискална политика и ограничаването на изменението на заплатите в съответствие с растежа на производителността се основават на необходимостта от повишаване на конкурентоспособността и коригиране на външните дисбаланси. В дългосрочен план повишаването на качеството и устойчивостта на публичните финанси изисква стриктно прилагане на планираните и дълго отлагани структурни реформи и увеличаване на административния капацитет.

С оглед на изложената по-горе оценка и поради необходимостта да се осигури устойчива конвергенция, България се приканва:

| i) | да продължи да прилага стриктна фискална политика и да приеме допълнителни мерки за консолидация за постигане на програмната цел за 2010 г., за да устои на продължаващото регулиране на външните дисбаланси и да съхрани доверието на инвеститорите в икономиката; по-конкретно, да ограничи нарастването на заплатите в публичния сектор, с което да допринесе за постигане на цялостно умерено равнище на заплатите и да подобри конкурентоспособността; |
| --- | --- |

i)

да продължи да прилага стриктна фискална политика и да приеме допълнителни мерки за консолидация за постигане на програмната цел за 2010 г., за да устои на продължаващото регулиране на външните дисбаланси и да съхрани доверието на инвеститорите в икономиката; по-конкретно, да ограничи нарастването на заплатите в публичния сектор, с което да допринесе за постигане на цялостно умерено равнище на заплатите и да подобри конкурентоспособността;

| ii) | да повиши ефикасността на публичните разходи чрез решително прилагане на планираните структурни реформи в областта на публичната администрация, здравеопазването, образованието и пенсионната система, за да повиши производителността и да осигури устойчива конвергенция в рамките на Европейския съюз. |
| --- | --- |

ii)

да повиши ефикасността на публичните разходи чрез решително прилагане на планираните структурни реформи в областта на публичната администрация, здравеопазването, образованието и пенсионната система, за да повиши производителността и да осигури устойчива конвергенция в рамките на Европейския съюз.

Сравнение на ключовите макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП (промяна в %) | КП януари 2010 г. | 6,0 | –4,9 | 0,3 | 3,8 | 4,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 6,0 | –5,9 | –1,1 | 3,1 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (%) | КП януари 2010 г. | 12,0 | 2,5 | 2,4 | 2,8 | 2,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 12,0 | 2,4 | 2,3 | 2,9 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 | н.д. |
| Разлика между реалния и потенциален БВП (6) (% от потенциалния БВП) | КП януари 2010 г. | 4,8 | –3,5 | –5,7 | –4,7 | –2,5 |
| КОМ ноември 2009 г. (7) | 6,0 | –3,1 | –6,0 | –5,1 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 1,1 | –0,7 | –1,8 | –1,4 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят (% от БВП) | КП януари 2010 г. | –24,6 | –8,2 | –4,1 | –1,2 | –0,5 |
| КОМ ноември 2009 г. | –22,1 | –12,8 | –8,7 | –6,7 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | –22,9 | –20,7 | –18,4 | –16,6 | н.д. |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | КП януари 2010 г. | 39,1 | 37,5 | 39,2 | 39,6 | 39,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | 39,1 | 38,7 | 38,4 | 38,4 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | КП януари 2010 г. | 37,3 | 39,4 | 39,2 | 39,5 | 39,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 37,3 | 39,5 | 39,5 | 38,7 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 | н.д. |
| Общо бюджетно салдо (% от БВП) | КП януари 2010 г. | 1,8 | –1,9
   (8) | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | 1,8 | –0,8 | –1,2 | –0,4 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | н.д. |
| Първично салдо (% от БВП) | КП януари 2010 г. | 2,7 | –1,3 | 0,9 | 1,0 | 1,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,7 | 0,0 | –0,3 | 0,5 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6) (% от БВП) | КП януари 2010 г. | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | н.д. |
| Структурно салдо (9) (% от БВП) | КП януари 2010 г. | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | н.д. |
| Брутен държавен дълг (% от БВП) | КП януари 2010 г. | 14,1 | 14,7 | 14,6 | 14,5 | 14,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | 14,1 | 15,1 | 16,2 | 15,7 | н.д. |
| КП декември 2008 г. | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 | н.д. |
| Програма за конвергенция (ПК); Прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); Изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП (промяна в %)

КП януари 2010 г.

6,0

–4,9

0,3

3,8

4,8

КОМ ноември 2009 г.

6,0

–5,9

–1,1

3,1

н.д.

КП декември 2008 г.

6,5

4,7

5,2

5,8

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (%)

КП януари 2010 г.

12,0

2,5

2,4

2,8

2,8

КОМ ноември 2009 г.

12,0

2,4

2,3

2,9

н.д.

КП декември 2008 г.

12,4

6,7

4,7

4,0

н.д.

Разлика между реалния и потенциален БВП (6) (% от потенциалния БВП)

КП януари 2010 г.

4,8

–3,5

–5,7

–4,7

–2,5

КОМ ноември 2009 г. (7)

6,0

–3,1

–6,0

–5,1

н.д.

КП декември 2008 г.

1,1

–0,7

–1,8

–1,4

н.д.

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят (% от БВП)

КП януари 2010 г.

–24,6

–8,2

–4,1

–1,2

–0,5

КОМ ноември 2009 г.

–22,1

–12,8

–8,7

–6,7

н.д.

КП декември 2008 г.

–22,9

–20,7

–18,4

–16,6

н.д.

Приходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

КП януари 2010 г.

39,1

37,5

39,2

39,6

39,1

КОМ ноември 2009 г.

39,1

38,7

38,4

38,4

н.д.

КП декември 2008 г.

41,3

43,4

43,4

43,7

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет (% от БВП)

КП януари 2010 г.

37,3

39,4

39,2

39,5

39,0

КОМ ноември 2009 г.

37,3

39,5

39,5

38,7

н.д.

КП декември 2008 г.

38,3

40,4

40,4

40,7

н.д.

Общо бюджетно салдо (% от БВП)

КП януари 2010 г.

1,8

–1,9
   (8)

0,0

0,1

0,1

КОМ ноември 2009 г.

1,8

–0,8

–1,2

–0,4

н.д.

КП декември 2008 г.

3,0

3,0

3,0

3,0

н.д.

Първично салдо (% от БВП)

КП януари 2010 г.

2,7

–1,3

0,9

1,0

1,1

КОМ ноември 2009 г.

2,7

0,0

–0,3

0,5

н.д.

КП декември 2008 г.

3,9

3,9

3,9

3,9

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6) (% от БВП)

КП януари 2010 г.

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

КОМ ноември 2009 г.

–0,3

0,3

1,0

1,5

н.д.

КП декември 2008 г.

2,6

3,2

3,6

3,5

н.д.

Структурно салдо (9) (% от БВП)

КП януари 2010 г.

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

КОМ ноември 2009 г.

–0,3

0,3

1,0

1,5

н.д.

КП декември 2008 г.

2,6

3,2

3,6

3,5

н.д.

Брутен държавен дълг (% от БВП)

КП януари 2010 г.

14,1

14,7

14,6

14,5

14,4

КОМ ноември 2009 г.

14,1

15,1

16,2

15,7

н.д.

КП декември 2008 г.

15,4

15,4

15,3

15,2

н.д.

Програма за конвергенция (ПК); Прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, посочени в настоящия текст, се намират на следния уебсайт: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Въпреки това на 9 април българските власти обявиха, че общият бюджетен дефицит през 2009 г. вероятно е достигнал 3,7 % от БВП.

(3)  Оценката отчита именно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, станали известни впоследствие.

(4)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и програми за конвергенция“ и „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който се предвижда за 2012 г.

(5)  По-конкретно, не са представени данни за еднократните и другите временни мерки, за междинното потребление и за лихвените разходи, както и някои данни относно дългосрочната устойчивост.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(7)  Въз основа на разчетите за потенциалния растеж от съответно 3,4 %, 3,1 %, 2,9 % и 3,0 % в периода 2009—2012 г.

(8)  Евростат понастоящем обсъжда с българските статистически органи отчитането в националните сметки на вливанията на капитал в български енергийни дружества; които биха могли да повишат бюджетния дефицит за 2009 г. с 0,6 % от БВП.

(9)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Няма еднократни и други временни мерки в последната актуализирана програма и в прогнозата на службите на Комисията от есента.

Източници:

Програма за конвергенция (ПК); Прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/17

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5852 — Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 137/04

На 18 май 2010 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5852. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5852. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/17

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5834 — Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 137/05

На 18 май 2010 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5834. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5834. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/18

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5810 — Investor/Saab)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 137/06

На 20 май 2010 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5810. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5810. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/19

---

Заключения на Съвета от 10 май 2010 година относно „Europeana“: следващи стъпки

2010/C 137/07

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

КАТО ИМА ПРЕДВИД, ЧЕ:

| — | създаването на европейската цифрова библиотека „Europeana“, портал за многоезичен достъп онлайн до цифрова културна продукция от цяла Европа (книги, вестници, фотографии, кинематографични и аудио-визуални произведения, архивни документи, музейни експонати, архитектурни и археологически паметници и т.н.), представлява изключителна възможност за популяризиране на културното наследство на държавите-членки, както и за разширяване на достъпа до това наследство и на знанията за него, |
| --- | --- |

—

създаването на европейската цифрова библиотека „Europeana“, портал за многоезичен достъп онлайн до цифрова културна продукция от цяла Европа (книги, вестници, фотографии, кинематографични и аудио-визуални произведения, архивни документи, музейни експонати, архитектурни и археологически паметници и т.н.), представлява изключителна възможност за популяризиране на културното наследство на държавите-членки, както и за разширяване на достъпа до това наследство и на знанията за него,

| — | цифровизацията и достъпът онлайн до културната продукция на държавите-членки, както и цифровото съхранение, са от решаващо значение за популяризиране на културното наследство, за стимулиране на културното творчество и за предлагане на нови услуги онлайн, |
| --- | --- |

—

цифровизацията и достъпът онлайн до културната продукция на държавите-членки, както и цифровото съхранение, са от решаващо значение за популяризиране на културното наследство, за стимулиране на културното творчество и за предлагане на нови услуги онлайн,

КАТО ПРИПОМНЯ:

заключенията на Съвета от 13 ноември 2006 г. относно цифровизацията и достъпа онлайн до културна продукция и цифровото съхранение,

заключенията на Съвета от 20 ноември 2008 г. относно европейската цифрова библиотека „Europeana“, които дадоха първия политически тласък на разработването на тази обща платформа за достъп до европейското културно наследство,

окончателния доклад на експертната група на високо равнище в областта на цифровите библиотеки, озаглавен „Цифрови библиотеки: Препоръки и предизвикателства за бъдещето“,

ПОСРЕЩА С ИНТЕРЕС:

| — | съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 28 август 2009 г., озаглавено „Europeana — следващи стъпки“, с което се постави началото на процес на консултации, насочен към извършване на анализ на най-подходящите начини, чрез които да се гарантира, че „Europeana“ и свързаните с нея политики в областта на цифровизацията, достъпа онлайн и цифровото съхранение осигуряват трайно присъствие на европейската култура в цифровата среда, |
| --- | --- |

—

съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 28 август 2009 г., озаглавено „Europeana — следващи стъпки“, с което се постави началото на процес на консултации, насочен към извършване на анализ на най-подходящите начини, чрез които да се гарантира, че „Europeana“ и свързаните с нея политики в областта на цифровизацията, достъпа онлайн и цифровото съхранение осигуряват трайно присъствие на европейската култура в цифровата среда,

| — | целта до края на 2010 г. да се предоставят онлайн 10 милиона цифровизирани произведения чрез „Europeana“, |
| --- | --- |

—

целта до края на 2010 г. да се предоставят онлайн 10 милиона цифровизирани произведения чрез „Europeana“,

| — | съобщението на Комисията от 19 октомври 2009 г., озаглавено „Авторското право в икономиката на знанието“, в което изрично се разглеждат възникващите правни предизвикателстватa по отношение на библиотеките и архивите при цифровизация на техните сбирки, |
| --- | --- |

—

съобщението на Комисията от 19 октомври 2009 г., озаглавено „Авторското право в икономиката на знанието“, в което изрично се разглеждат възникващите правни предизвикателстватa по отношение на библиотеките и архивите при цифровизация на техните сбирки,

ОТБЕЛЯЗВА С ИНТЕРЕС:

| — | създаването от Комисията на Европейска група за размисъл („комитет на мъдреците“) по въпросите на цифровизацията в резултат на обсъжданията на заседанието на Съвета по образование, младеж и култура от 27 ноември 2009 г., която да разгледа по-конкретно въпросите, свързани с публично-частните партньорства; приканва групата да започне широки консултации и да използва пълноценно приноса на държавите-членки и на съответните заинтересовани страни, както и да предоставя редовно информация за своите дейности, съобразно потребностите, |
| --- | --- |

—

създаването от Комисията на Европейска група за размисъл („комитет на мъдреците“) по въпросите на цифровизацията в резултат на обсъжданията на заседанието на Съвета по образование, младеж и култура от 27 ноември 2009 г., която да разгледа по-конкретно въпросите, свързани с публично-частните партньорства; приканва групата да започне широки консултации и да използва пълноценно приноса на държавите-членки и на съответните заинтересовани страни, както и да предоставя редовно информация за своите дейности, съобразно потребностите,

ОТБЕЛЯЗВА:

| — | постигнатия досега напредък, довел до създаването на фондацията „Европейска цифрова библиотека“ и до пускането на прототипа на „Europeana“ на 20 ноември 2008 г. като решаващ етап от този процес, |
| --- | --- |

—

постигнатия досега напредък, довел до създаването на фондацията „Европейска цифрова библиотека“ и до пускането на прототипа на „Europeana“ на 20 ноември 2008 г. като решаващ етап от този процес,

| — | че следващите важни етапи ще бъдат представянето на „Europeana 1.0“ през 2010 г. и последващото консолидиране на платформата, |
| --- | --- |

—

че следващите важни етапи ще бъдат представянето на „Europeana 1.0“ през 2010 г. и последващото консолидиране на платформата,

ИЗТЪКВА:

| — | организационните, правните и финансовите предизвикателства пред цифровизацията и достъпа онлайн до културна продукция, както и пред цифровото съхранение, например въпроси, свързани с правата върху интелектуалната собственост и необходимостта от намиране на допълнително финансиране за цифровизация, което би могло да включва публично-частни партньорства, |
| --- | --- |

—

организационните, правните и финансовите предизвикателства пред цифровизацията и достъпа онлайн до културна продукция, както и пред цифровото съхранение, например въпроси, свързани с правата върху интелектуалната собственост и необходимостта от намиране на допълнително финансиране за цифровизация, което би могло да включва публично-частни партньорства,

| — | че е важно да се гарантира, че тези предизвикателства се разглеждат от Комисията и държавите-членки паралелно с изложените по-долу мерки, с цел консолидиране на „Europeana“ като основна структура и общ портал за достъп до културно съдържание, |
| --- | --- |

—

че е важно да се гарантира, че тези предизвикателства се разглеждат от Комисията и държавите-членки паралелно с изложените по-долу мерки, с цел консолидиране на „Europeana“ като основна структура и общ портал за достъп до културно съдържание,

| — | необходимостта държавите-членки и Комисията, както и органите и институциите, участващи активно в „Europeana“, да увеличат усилията си за разширяване и обогатяване на „Europeana“ през следващите години както в количествено, така и в качествено отношение, |
| --- | --- |

—

необходимостта държавите-членки и Комисията, както и органите и институциите, участващи активно в „Europeana“, да увеличат усилията си за разширяване и обогатяване на „Europeana“ през следващите години както в количествено, така и в качествено отношение,

ПОДЧЕРТАВА, ЧЕ:

| — | следва да се продължи развитието на „Europeana“ като съвместно начинание на европейските културни институции, както и дейността ѝ за подобряване на портала — включително за постигане на по-съгласувано и привлекателно представяне на цифровите произведения, справяне с многоезиковите аспекти и подобряване на системите за търсене — с цел да се отговори на потребностите и очакванията на потребителите, |
| --- | --- |

—

следва да се продължи развитието на „Europeana“ като съвместно начинание на европейските културни институции, както и дейността ѝ за подобряване на портала — включително за постигане на по-съгласувано и привлекателно представяне на цифровите произведения, справяне с многоезиковите аспекти и подобряване на системите за търсене — с цел да се отговори на потребностите и очакванията на потребителите,

| — | за дългосрочното консолидиране на „Europeana“ моделът за устойчиво финансиране и управление следва да взема предвид ролята на „Europeana“ да предоставя на трансгранична основа възможно най-широк достъп до културни сбирки, европейския обхват и характер на портала, а също и съществената роля на културните институции, |
| --- | --- |

—

за дългосрочното консолидиране на „Europeana“ моделът за устойчиво финансиране и управление следва да взема предвид ролята на „Europeana“ да предоставя на трансгранична основа възможно най-широк достъп до културни сбирки, европейския обхват и характер на портала, а също и съществената роля на културните институции,

| — | цифровизацията и достъпът онлайн до нашето културно наследство следва да се осъществяват при пълно зачитане на правата върху интелектуалната собственост; съществува необходимост от постигане на бърз напредък при намиране на приложими решения за цифровизацията на произведения, които вече са изчерпани и които не се разпространяват, и за предоставянето им онлайн, както и за разглеждането на въпроса относно произведенията с неуредени авторски права, |
| --- | --- |

—

цифровизацията и достъпът онлайн до нашето културно наследство следва да се осъществяват при пълно зачитане на правата върху интелектуалната собственост; съществува необходимост от постигане на бърз напредък при намиране на приложими решения за цифровизацията на произведения, които вече са изчерпани и които не се разпространяват, и за предоставянето им онлайн, както и за разглеждането на въпроса относно произведенията с неуредени авторски права,

СЧИТА, ЧЕ ЗА ПО-НАТАТЪШНОТО РАЗВИТИЕ НА „EUROPEANA“ Е НЕОБХОДИМО:

| — | да се увеличава броят на експонатите — както произведения, които са обществено достояние, така и произведения, защитени от авторско право — от библиотеки, музеи, архиви и аудио-визуални сбирки, достъпни чрез портала, при пълно зачитане на правата върху интелектуалната собственост, като същевременно се осигурява качествен подход, който популяризира многообразието и богатството на европейското културно наследство; да продължи съвместната работа за осигуряване на възможно най-голяма достъпност до произведения, които са обществено достояние, след тяхната цифровизация, |
| --- | --- |

—

да се увеличава броят на експонатите — както произведения, които са обществено достояние, така и произведения, защитени от авторско право — от библиотеки, музеи, архиви и аудио-визуални сбирки, достъпни чрез портала, при пълно зачитане на правата върху интелектуалната собственост, като същевременно се осигурява качествен подход, който популяризира многообразието и богатството на европейското културно наследство; да продължи съвместната работа за осигуряване на възможно най-голяма достъпност до произведения, които са обществено достояние, след тяхната цифровизация,

| — | да продължават усилията за насърчаване на по-широко географско разпространение и за установяване на по-добър баланс между различните видове съдържание, предлагано чрез „Europeana“ (книги, фотографии, архивни документи, кинематографична и аудио-визуална продукция, музейни сбирки и т.н.), като се вземат предвид специфичните потребности на видовете съдържание с интензивно използване на ресурси, например аудио-визуалната продукция, |
| --- | --- |

—

да продължават усилията за насърчаване на по-широко географско разпространение и за установяване на по-добър баланс между различните видове съдържание, предлагано чрез „Europeana“ (книги, фотографии, архивни документи, кинематографична и аудио-визуална продукция, музейни сбирки и т.н.), като се вземат предвид специфичните потребности на видовете съдържание с интензивно използване на ресурси, например аудио-визуалната продукция,

| — | да се вземе предвид в пълна степен езиковото многообразие като една от основните характеристики на европейското наследство и да се засилят многоезиковите аспекти на портала „Europeana“, по-специално чрез решаване на въпросите, свързани с междуезиковото търсене и автоматичния превод, |
| --- | --- |

—

да се вземе предвид в пълна степен езиковото многообразие като една от основните характеристики на европейското наследство и да се засилят многоезиковите аспекти на портала „Europeana“, по-специално чрез решаване на въпросите, свързани с междуезиковото търсене и автоматичния превод,

| — | да се осигури централно място на потребителя и да се продължи анализът на потребностите и профилите на потребителите, също и с оглед на определянето на конкретни приложения и механизми, включително такива, които насърчават интерактивност, като дават възможност на потребителите да допринасят активно за разработването на портала, като същевременно предприемат необходимите мерки, за да се гарантира, че зареждането на съдържание става при зачитане на съответните правни разпоредби; По възможност новите приложения на „Europeana“ следва да са с отворен формат, за да се даде възможност за участие на възможно най-голяма общност от разработчици и да се улесни подходящото повторно използване на софтуерните компоненти на „Europeana“ в друг контекст и адаптиране към него, |
| --- | --- |

—

да се осигури централно място на потребителя и да се продължи анализът на потребностите и профилите на потребителите, също и с оглед на определянето на конкретни приложения и механизми, включително такива, които насърчават интерактивност, като дават възможност на потребителите да допринасят активно за разработването на портала, като същевременно предприемат необходимите мерки, за да се гарантира, че зареждането на съдържание става при зачитане на съответните правни разпоредби; По възможност новите приложения на „Europeana“ следва да са с отворен формат, за да се даде възможност за участие на възможно най-голяма общност от разработчици и да се улесни подходящото повторно използване на софтуерните компоненти на „Europeana“ в друг контекст и адаптиране към него,

| — | да се повишава осведомеността относно „Europeana“ сред културните институции в цяла Европа, което би могло да допринесе за предоставяне на съдържание, и сред потенциалните потребители на портала. Във връзка с това, съвместната дейност с образователните и научноизследователски сектори би могла да има съществена роля и следва да се проучи допълнително, |
| --- | --- |

—

да се повишава осведомеността относно „Europeana“ сред културните институции в цяла Европа, което би могло да допринесе за предоставяне на съдържание, и сред потенциалните потребители на портала. Във връзка с това, съвместната дейност с образователните и научноизследователски сектори би могла да има съществена роля и следва да се проучи допълнително,

| — | да се вземе предвид многообразието на различните културни институции в Европа с цел да се гарантира, че на всички институции, включително и на най-малките, е предоставена възможност да участват в разработването на „Europeana“, |
| --- | --- |

—

да се вземе предвид многообразието на различните културни институции в Европа с цел да се гарантира, че на всички институции, включително и на най-малките, е предоставена възможност да участват в разработването на „Europeana“,

| — | да продължи работата по изготвяне на набор от ясни и широко приети минимални стандарти за оперативна съвместимост и да се насърчава прилагането им от институциите, които предоставят съдържанието. Това ще помогне на културните институции да отчетат необходимостта от последователни метаданни с високо качество в процеса на цифровизация, които имат ключово значение при търсене на цифровизирани експонати и установяване на взаимни връзки между тях, |
| --- | --- |

—

да продължи работата по изготвяне на набор от ясни и широко приети минимални стандарти за оперативна съвместимост и да се насърчава прилагането им от институциите, които предоставят съдържанието. Това ще помогне на културните институции да отчетат необходимостта от последователни метаданни с високо качество в процеса на цифровизация, които имат ключово значение при търсене на цифровизирани експонати и установяване на взаимни връзки между тях,

| — | да се работи по създаването на устойчив модел на финансиране и управление за „Europeana“ като общ портал за достъп до европейското културно наследство и да се осигури оптимално използване на наличните финансови инструменти за финансиране на цифровизацията на национално и европейско равнище, |
| --- | --- |

—

да се работи по създаването на устойчив модел на финансиране и управление за „Europeana“ като общ портал за достъп до европейското културно наследство и да се осигури оптимално използване на наличните финансови инструменти за финансиране на цифровизацията на национално и европейско равнище,

| — | да се проучи евентуалната роля на публично-частните партньорства за цифровизацията с оглед на увеличаване на сбирките, които са достъпни чрез „Europeana“, като се отчита необходимостта от подходяща защита на интересите на притежателите на права, потребителите и допринасящите институции, |
| --- | --- |

—

да се проучи евентуалната роля на публично-частните партньорства за цифровизацията с оглед на увеличаване на сбирките, които са достъпни чрез „Europeana“, като се отчита необходимостта от подходяща защита на интересите на притежателите на права, потребителите и допринасящите институции,

ПРИКАНВА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:

| — | да продължат да работят съвместно за постигане на целите, определени в заключенията на Съвета от 13 ноември 2006 г. относно националните стратегии за цифровизацията и достъпа онлайн до културна продукция и цифровото съхранение и от 20 ноември 2008 г. относно достъпа до цифровизирана продукция чрез европейската цифрова библиотека „Europeana“, |
| --- | --- |

—

да продължат да работят съвместно за постигане на целите, определени в заключенията на Съвета от 13 ноември 2006 г. относно националните стратегии за цифровизацията и достъпа онлайн до културна продукция и цифровото съхранение и от 20 ноември 2008 г. относно достъпа до цифровизирана продукция чрез европейската цифрова библиотека „Europeana“,

| — | да продължат и да активизират своята подкрепа по отношение на проекти за цифровизация, предприети от културните им институции с цел да се увеличи броят на експонатите от библиотеки, музеи, архиви и аудио-визуални сбирки от всички държави-членки и да се насърчи, например чрез условия за финансиране на цифровизацията, тяхното предоставяне чрез „Europeana“ и най-широк достъп на потребителите до съдържание, |
| --- | --- |

—

да продължат и да активизират своята подкрепа по отношение на проекти за цифровизация, предприети от културните им институции с цел да се увеличи броят на експонатите от библиотеки, музеи, архиви и аудио-визуални сбирки от всички държави-членки и да се насърчи, например чрез условия за финансиране на цифровизацията, тяхното предоставяне чрез „Europeana“ и най-широк достъп на потребителите до съдържание,

| — | да продължават да повишават осведомеността сред културните институции на всички териториални равнища, например чрез организиране на информационни срещи с цел да бъдат насърчени да предоставят своето съдържание на „Europeana“ пряко или чрез национални, регионални или тематични организатори, |
| --- | --- |

—

да продължават да повишават осведомеността сред културните институции на всички териториални равнища, например чрез организиране на информационни срещи с цел да бъдат насърчени да предоставят своето съдържание на „Europeana“ пряко или чрез национални, регионални или тематични организатори,

| — | да осигурят до края на 2013 г., на доброволна основа, и до разработването на устойчив модел на финансиране и управление, необходимото равнище на подпомагане за „Europeana“ като допълнение към финансирането от Общността, |
| --- | --- |

—

да осигурят до края на 2013 г., на доброволна основа, и до разработването на устойчив модел на финансиране и управление, необходимото равнище на подпомагане за „Europeana“ като допълнение към финансирането от Общността,

ПРИКАНВА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ И КОМИСИЯТА:

| — | да допринасят за повишаване на осведомеността на широката общественост относно „Europeana“, например чрез организиране на кампании в сътрудничество с културните институции за популяризиране на портала сред потенциалните потребители, |
| --- | --- |

—

да допринасят за повишаване на осведомеността на широката общественост относно „Europeana“, например чрез организиране на кампании в сътрудничество с културните институции за популяризиране на портала сред потенциалните потребители,

| — | да улесняват и насърчават прилагането на набор от ясни и общи минимални стандарти за оперативна съвместимост за цифровизираното културно съдържание на „Europeana“, |
| --- | --- |

—

да улесняват и насърчават прилагането на набор от ясни и общи минимални стандарти за оперативна съвместимост за цифровизираното културно съдържание на „Europeana“,

| — | да разработят, в рамките на експертната група на държавите-членки в областта на цифровизацията и цифровото съхранение и в сътрудничество с „Europeana“, пътна карта, съдържаща препоръки за балансирано увеличаване на съдържанието, достъпно чрез „Europeana“, обхващайки всички държави-членки и сектори (текстови, аудио, звукови и картинни произведения) и включвайки шедьоврите на културното наследство на Европа, подбрани от държавите-членки; и да продължават в контекста на тази експертна група своята съвместна дейност с „Europeana“ по въпроси, свързани с модела на управление и финансиране и стратегическата ориентация на портала, |
| --- | --- |

—

да разработят, в рамките на експертната група на държавите-членки в областта на цифровизацията и цифровото съхранение и в сътрудничество с „Europeana“, пътна карта, съдържаща препоръки за балансирано увеличаване на съдържанието, достъпно чрез „Europeana“, обхващайки всички държави-членки и сектори (текстови, аудио, звукови и картинни произведения) и включвайки шедьоврите на културното наследство на Европа, подбрани от държавите-членки; и да продължават в контекста на тази експертна група своята съвместна дейност с „Europeana“ по въпроси, свързани с модела на управление и финансиране и стратегическата ориентация на портала,

ПРИКАНВА КОМИСИЯТА, БЕЗ ДА СЕ ЗАСЯГАТ БЪДЕЩИТЕ ПРЕГОВОРИ ПО ФИНАНСОВАТА РАМКА ЗА ПЕРИОДА 2014—2020 г.:

да обмисли възможността за представяне, в подходящ срок и като се вземат предвид настоящите заключения, на предложения за устойчиво финансиране на „Europeana“ след 2013 г. и на свързаните с нея политики, заедно с концепция, включваща свързани с управлението въпроси, за консолидиране и разработване на „Europeana“ като съществен и преимуществен референтен инструмент за цифровата ера, който ще направи европейското културно наследство достъпно за всички и ще увеличи неговата привлекателност и значение за настоящите и бъдещите поколения.

---

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/22

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 18 май 2010 година

за назначаване на членове и заместник-членове на управителния съвет на Европейския институт за равенство между половете

2010/C 137/08

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1922/2006 на Съвета от 20 декември 2006 г. за създаване на Европейски институт за равенство между половете (1), и по-специално член 10 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Член 10 от Регламент (ЕО) No 1922/2006 предвижда, inter alia, че Съветът назначава 18 членове на управителния съвет на Европейския институт за равенство между половете, както и техните заместници, за срок от три години. |
| --- | --- |

(1)

Член 10 от Регламент (ЕО) No 1922/2006 предвижда, inter alia, че Съветът назначава 18 членове на управителния съвет на Европейския институт за равенство между половете, както и техните заместници, за срок от три години.

| (2) | Осемнадесет държави-членки (Белгия, България, Чешката република, Германия, Естония, Испания, Франция, Унгария, Малта, Нидерландия, Австрия, Португалия, Румъния, Словения, Словакия, Финландия, Швеция и Обединеното кралство) предстои да предложат кандидатурите на членове и заместник-членове за периода от 1 юни 2010 г. до 31 май 2013 г. |
| --- | --- |

(2)

Осемнадесет държави-членки (Белгия, България, Чешката република, Германия, Естония, Испания, Франция, Унгария, Малта, Нидерландия, Австрия, Португалия, Румъния, Словения, Словакия, Финландия, Швеция и Обединеното кралство) предстои да предложат кандидатурите на членове и заместник-членове за периода от 1 юни 2010 г. до 31 май 2013 г.

| (3) | Правителствата на всички посочени по-горе държави-членки представиха на Съвета списъците с кандидати, |
| --- | --- |

(3)

Правителствата на всички посочени по-горе държави-членки представиха на Съвета списъците с кандидати,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Назначават се за членове и заместник-членове на управителния съвет на Европейския институт за равенство между половете за периода от 1 юни 2010 г. до 31 май 2013 г., както следва:

ПРЕДСТАВИТЕЛИ НА ПРАВИТЕЛСТВАТА

| Държава | Членове | Заместник-членове |
| --- | --- | --- |
| Белгия | г-н Michel PASTEEL | г-жа Annemie PERNOT |
| България | г-жа Tatyana Spassova KMETOVA | г-жа Petia Mihaylova MOEVA |
| Чешка република | г-жа Andrea BARŠOVÁ | г-н Czeslaw WALEK |
| Германия | г-жа Eva Maria WELSKOP-DEFFAA | г-жа Renate AUGSTEIN |
| Естония | г-жа Käthlin SANDER | г-н Christian VESKE |
| Испания | г-жа Enriqueta CHICANO JÁVEGA | г-жа Cecilia PAYNO DE ORIVE |
| Франция | г-жа Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS | г-жа Françoise VILAIN |
| Унгария | г-жа Zsuzsa SEBESTYÉN | г-жа Katalin KISSNÉ BENCZE |
| Малта | г-жа Therese BUGEJA | г-жа Therese SPITERI |
| Нидерландия | г-жа Carlien SCHEELE | г-н Ferdi LICHER |
| Австрия | г-жа Vera JAUK | г-н Dietmar HILLBRAND |
| Португалия | г-жа Sara FALCÃO CASACA | г-н Pedro DELGADO ALVES |
| Румъния | г-н Florin-Marian NEGREA | г-жа Andra Cristina CROITORU |
| Словения | г-н Roman KUHAR | г-жа Maruša GORTNAR |
| Словакия | г-жа Martina JANÍKOVÁ | г-жа Jana STANKOVÁ |
| Финландия | г-жа Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN | г-жа Riitta MARTIKAINEN |
| Швеция | г-жа Helén LUNDKVIST | г-н Lars WITTENMARK |
| Обединено кралство | г-жа Helene REARDON-BOND | г-жа Celia REED |

Държава

Членове

Заместник-членове

Белгия

г-н Michel PASTEEL

г-жа Annemie PERNOT

България

г-жа Tatyana Spassova KMETOVA

г-жа Petia Mihaylova MOEVA

Чешка република

г-жа Andrea BARŠOVÁ

г-н Czeslaw WALEK

Германия

г-жа Eva Maria WELSKOP-DEFFAA

г-жа Renate AUGSTEIN

Естония

г-жа Käthlin SANDER

г-н Christian VESKE

Испания

г-жа Enriqueta CHICANO JÁVEGA

г-жа Cecilia PAYNO DE ORIVE

Франция

г-жа Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS

г-жа Françoise VILAIN

Унгария

г-жа Zsuzsa SEBESTYÉN

г-жа Katalin KISSNÉ BENCZE

Малта

г-жа Therese BUGEJA

г-жа Therese SPITERI

Нидерландия

г-жа Carlien SCHEELE

г-н Ferdi LICHER

Австрия

г-жа Vera JAUK

г-н Dietmar HILLBRAND

Португалия

г-жа Sara FALCÃO CASACA

г-н Pedro DELGADO ALVES

Румъния

г-н Florin-Marian NEGREA

г-жа Andra Cristina CROITORU

Словения

г-н Roman KUHAR

г-жа Maruša GORTNAR

Словакия

г-жа Martina JANÍKOVÁ

г-жа Jana STANKOVÁ

Финландия

г-жа Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN

г-жа Riitta MARTIKAINEN

Швеция

г-жа Helén LUNDKVIST

г-н Lars WITTENMARK

Обединено кралство

г-жа Helene REARDON-BOND

г-жа Celia REED

Член 2

Настоящото решение влиза в сила от датата на приемането му.

Съставено в Брюксел на 18 май 2010 година.

За Съвета

Председател

E. SALGADO

---

(1)  ОВ L 403, 30.12.2006 г., стр. 9.

1

---

Европейска комисия

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/24

---

Обменен курс на еврото (1)

26 май 2010 година

2010/C 137/09

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,2309 |
| JPY | японска йена | 111,35 |
| DKK | датска крона | 7,4403 |
| GBP | лира стерлинг | 0,85470 |
| SEK | шведска крона | 9,6990 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4206 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,9775 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,550 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 277,44 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7082 |
| PLN | полска злота | 4,1090 |
| RON | румънска лея | 4,1711 |
| TRY | турска лира | 1,9406 |
| AUD | австралийски долар | 1,4780 |
| CAD | канадски долар | 1,3090 |
| HKD | хонконгски долар | 9,5982 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8321 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7309 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 512,00 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,5125 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,4059 |
| HRK | хърватска куна | 7,2715 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 397,23 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,0823 |
| PHP | филипинско песо | 57,496 |
| RUB | руска рубла | 38,2885 |
| THB | тайландски бат | 40,053 |
| BRL | бразилски реал | 2,2600 |
| MXN | мексиканско песо | 15,9235 |
| INR | индийска рупия | 58,2150 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,2309

JPY

японска йена

111,35

DKK

датска крона

7,4403

GBP

лира стерлинг

0,85470

SEK

шведска крона

9,6990

CHF

швейцарски франк

1,4206

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,9775

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,550

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

277,44

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7082

PLN

полска злота

4,1090

RON

румънска лея

4,1711

TRY

турска лира

1,9406

AUD

австралийски долар

1,4780

CAD

канадски долар

1,3090

HKD

хонконгски долар

9,5982

NZD

новозеландски долар

1,8321

SGD

сингапурски долар

1,7309

KRW

южнокорейски вон

1 512,00

ZAR

южноафрикански ранд

9,5125

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,4059

HRK

хърватска куна

7,2715

IDR

индонезийска рупия

11 397,23

MYR

малайзийски рингит

4,0823

PHP

филипинско песо

57,496

RUB

руска рубла

38,2885

THB

тайландски бат

40,053

BRL

бразилски реал

2,2600

MXN

мексиканско песо

15,9235

INR

индийска рупия

58,2150

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/25

---

Нова национална страна на разменни евромонети

2010/C 137/10

Image

Национална страна на новата възпоменателна разменна монета от 2 EUR, издадена от Франция

Разменните евромонети са законно платежно средство в цялата еврозона. Комисията публикува описание на проектите на всички нови монети, за да уведоми обществеността и всички работещи с монети лица (1). В съответствие със заключенията на Съвета по този въпрос от 10 февруари 2009 г. (2) държавите-членки от еврозоната и държавите, които са сключили парично споразумение с Общността, предвиждащо емитирането на евромонети, имат право да емитират възпоменателни разменни евромонети при определени условия, а именно — това да бъдат единствено монети с номинал от 2 евро. Тези монети имат характеристиките на обикновените разменни евромонети с номинал от 2 EUR, но имат от националната си страна възпоменателен мотив с подчертано символично значение за отделната страна или за Европа.

Емитираща държава: Франция

Тема: Призивът от 18 юни 1940 г., отправен в Лондон от генерал дьо Гол по ББС, който дава началото на Съпротивата

Описание на изображението: На вътрешната част на монетата е изобразен генерал дьо Гол, в униформа и без шапка, четящ призива пред един характерен за времето микрофон. В изображението на призива умело е вмъкнато името на страната „РФ“ (Република Франция). В горната част на монетата е изписано „2010“, в долната — „70 ANS“ („70 ГОДИНИ“) и „APPEL 18 JUIN“ („ПРИЗИВ ОТ 18 ЮНИ“).

По външния пръстен на монетата са изобразени дванадесетте звезди на европейското знаме.

Тираж: 20 млн. монети

Дата на емисията: юни 2010 г.

---

(1)  Виж ОВ C 373, 28.12.2001 г., стр. 1 за всички национални страни на монетите, издадени през 2002 г.

(2)  Виж заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси от 10 февруари 2009 г. и препоръката на Комисията от 19 декември 2008 година относно общи насоки за националните страни и емитирането на разменни евромонети (ОВ L 9, 14.1.2009 г., стр. 52).

---

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/26

---

Нова национална страна на разменни евромонети

2010/C 137/11

Image

Национална страна на новата възпоменателна разменна монета от 2 EUR, емитирана от Португалия

Разменните евромонети са законно платежно средство в цялата еврозона. Комисията публикува всички нови проекти на евромонети, за да уведоми всички работещи с монети лица и обществеността като цяло (1). В съответствие със заключенията на Съвета, приети на 10 февруари 2009 г. (2), държавите-членки и страните, сключили парично споразумение с Общността относно емитирането на евро монети, имат правото да емитират възпоменателни разменни евро монети при известни условия, сред които e да използват за това единствено монетата с номинал от 2 евро. Тези монети имат характеристиките на обикновените монети с номинал от 2 EUR, но на националната си страна имат възпоменателен мотив с изразено символично значение за отделната страна или за Европа като цяло.

Емитираща държава: Португалия

Тема: Стогодишнина от превръщането на Португалия в република

Описание на изображението: Във вътрешния кръг на монетата в центъра са изобразени португалският герб и ликът на „República“ — два от най-представителните символи на Португалската република, оградени от надписа „República Portuguesa — 1910—2010“, знакът на монетния двор „INCM“ и името на автора „JOSE CANDIDO“.

Външният пръстен на монетата носи изображението на дванадесетте звезди на знамето на Европейския съюз.

Обем на емисията:

Дата на емисията: септември 2010 г.

---

(1)  Вж. ОВ C 373, 28.12.2001 г., стр. 1 за националните страни на всички монети, емитирани през 2002 г.

(2)  Виж заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси от 10 февруари 2009 г. и Препоръка на Комисията от 19 декември 2008 г. относно общи насоки за националните страни и емитирането на разменни евромонети (ОВ L 9, 14.1.2009 г., стр. 52).

---

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/27

---

Нова национална страна на разменни евромонети

2010/C 137/12

Image

Национална страна на новата възпоменателна разменна монета от 2 EUR, издадена от Белгия

Разменните евромонети са законно платежно средство в цялата еврозона. Комисията публикува описание на изображенията на всички нови монети (1), за да информира обществеността и всички работещи с монети лица. В съответствие със заключенията, приети във връзка с това от Съвета на 10 февруари 2009 г. (2), държавите-членки на еврозоната и страните, сключили парично споразумение с Общността относно издаването на разменни евромонети, имат правото да емитират възпоменателни разменни евромонети при известни условия, по-специално ако използват за това единствено монетата с номинал от 2 EUR. Тези монети имат характеристиките на обикновените разменни евромонети с номинал от 2 EUR, но имат от националната си страна възпоменателен мотив с подчертано символично значение за отделната страна или за Европа.

Емитираща държава: Белгия

Тема: белгийско председателство на Съвета на Европейския съюз през 2010 г.

Описание на изображението: Вътрешната страна на монетата представлява логото на темата, т.е. стилизираните инициали „ЕС“ и текста „trio.be“. Над изображението е изписан надписът „BELGIAN PRESIDENCY OF THE COUNCIL OF THE EU 2010“ (БЕЛГИЙСКО ПРЕДСЕДАТЕЛСТВО НА СЪВЕТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ПРЕЗ 2010 Г.), а под него — текстът на три езика „BELGIE BELGIQUE BELGIEN“ (БЕЛГИЯ). Под логото, съответно вляво и вдясно на годината „2010“ се намират знакът на монетния двор и знакът на управителя на монетния двор.

На външния пръстен на монетата са изобразени дванадесетте звезди на европейското знаме.

Тираж: 5 милиона монети

Дата на емисията: юни 2010 г.

---

(1)  Виж ОВ C 373, от 28.12.2001 г., стр. 1 за всички национални страни на монетите, издадени през 2002 г.

(2)  Виж заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси от 10 февруари 2009 г. и препоръката на Комисията от 19 декември 2008 година относно общи насоки за националните страни и емитирането на разменни евромонети (ОВ L 9, 14.1.2009 г., стр. 52).

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 27.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 137/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 137/28

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5866 — Sun Capital/Beauty Business)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 137/13

| 1. | На 18 май 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Sun Capital Partners V, L.P., част от Sun Capital Partners group of funds („Sun Capital“, САЩ), придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията контрол над част от Rio Tinto Group („Rio Tinto“, Обединено кралство), което се състои от Alcan Packaging Beauty Business („Beauty Business“) посредством покупка на дялове и активи. |
| --- | --- |

1.

На 18 май 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие Sun Capital Partners V, L.P., част от Sun Capital Partners group of funds („Sun Capital“, САЩ), придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията контрол над част от Rio Tinto Group („Rio Tinto“, Обединено кралство), което се състои от Alcan Packaging Beauty Business („Beauty Business“) посредством покупка на дялове и активи.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие Sun Capital: частно дружество за капиталови инвестиции, което управлява група от частни инвестиционни фондове, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие Sun Capital: частно дружество за капиталови инвестиции, което управлява група от частни инвестиционни фондове,

| — | за предприятие Beauty Business: решения за опаковане за козметичния отрасъл. |
| --- | --- |

—

за предприятие Beauty Business: решения за опаковане за козметичния отрасъл.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5866 — Sun Capital/Beauty Business, на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5866 — Sun Capital/Beauty Business, на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32 („Известие за опростена процедура“).

---